A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1884-RŐL. 
találtatott; a 9-dik nyilamon a lapos-ér nagy kiterjedésben szintén alkalmas¬ 
nak bizonyult lefejtéssel. 
Északkeletiek meddőnek mutatkozik a lapos-ér és egészen összeszo¬ 
rulva világíttatik meg; a 10-diknyilámon vastagsága igen csekély és fejtésre 
többnyire alkalmatlan. 
Teréz-telér. A felszínen 370 meterre a Bieber-telértől és ennek feküjé- 
ben a Teréz-telér északnyugati hosszú kibuvási vonalára akadunk; a csapás 
2—3 hóra közt ingadozik, a telér dülése északnyugat felé ellenlejtes, délnyu¬ 
gati kiterjedésében pedig délkeleti 75—80 fokkal; a telórvastagság pár 
centimétertől 6 méterig váltakozik. (L. a 6-dik számú ábrát.) 
Telérszorulások leginkább a pjergi telepen az az délnyugatra mutat¬ 
koznak, míg északkeletre elhelyezések folytán a Teréz-telér több részre oszlik; 
5. ábra. 
JCO xvÍ^OAwOl 
<X- Tjwtof^ e/^vi 
<>^0-<1o£ct^)C ÉíWK?^ ic W.>V 
raom ecó ^A^a^CcaX’I^%< l (? 
Ct a/vvo^-w^o/vt-Í oa-Ixi.Ívv'vvv <xrt^ aX)£ o\)d 
xXttax\jxín iám , fcői^cfc/ 
csapásirányban e telér 4800 méter hosszú vonalon ismeretes, dülés szerint 
pedig 420 meterre van feltárva. 
A «Istenáldás»-telepen, az az 286 méternyire északkeletre a jelenleg 
bedőlt Teréz-aknától számítva, a fejtés 14 nyilámon mozgott. Pjerg-telepen a 
Teréz-telér csak a mélységben ismeretes, ú. m. a Ferencz-császár-altárna 
szintjén, honann a múlt szászadban a Zipszer vágattól északkeletre és délnyu¬ 
gatra feltáratott. 
A délnyugati feltárás jelenleg 310 meter hosszú, az északkeleti 190 
meter; dülés szerint a telér 90 meter magasságig emelkék által van feltárva, 
és a részletes feltárás czéljából 3 középnyilám nyittatott meg, melyek összes 
hossza 310 meter. 
