346 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1884-RŐL. 
A Teréz-telér tölteléke (2, 11, 30 sz.) fiatalabb keletkezésű; részben 
módosult felzites mellekközetre mint régibb lerakodás kovandos quarcz követ¬ 
kezik, mely steplianit által részben festve, sávos kinézésű, erre jön világos 
ametiszt gyakran kevés steplianitet tartalmazván és ezt követi világos barna 
horganyfény, ólomfény és kristályos fehér quarcz, mely a fényekkel való 
ériutezésen vörösös szinti. (L. a 6-ik és 7-dik ábrákon előtűntetett vájatvég- 
szelvényeket.) 
A quarcz mint legfiatalabb képződés rendesen kristályos; hol folyta¬ 
tásképen újabb képződések fordulnak elő, ezek ólom-, horganyfény, réz- és 
vaskovandkristályok; az ólomfény hexaederekben, gyakran combinálva octa- 
ederekkel, a horganyfény tetraéderekben, a rézkovand végre többnyire szép 
sárgára festett pyramis vagy sphenoid alakokban mutatkozik. 
Gyakran ezen legújabb képződéseknek ismét! elváltozását észlelhetjük: 
így a horganvfényt helyenként sötét-szürke tömör quarcz fedi be és hatja át, 
ezen fedésre következik súlypát, ez után kristályos quarcz, a rliombos baryt- 
lemezekre függélyesen álló kristályokkal, utána egy réteg finom kiistályos 
sárgás-szürke rézkovand, mely a pjergi telepen gyakran szivárvány-színeket 
játszik és végre kis fehér dolomitrhomboederek. 
A súlypáttal együtt némelykor még calcitrhomboederek és skalenoede- 
rek fordulnak elő, melyek gyakran a quarczczal össze vannak nőve és rajtok 
olykor még siderit és tömör, finom szemű, sárgásbarna ásványhalmazokat 
láthatni. 
A leírt telérek felső részei már többnyire le vannak fejtve, a feltárást 
most nagyobbrészt a mélységben folytatják és a Pjerg-telepen kilátás van arra, 
hogy a második keresztér, úgy mint a Yorsinken-ér leművelésre alkalmatosak¬ 
nak fognak bizonyulni. 
Ezeken az ereken kívül a felsőbb szinteken még több telér és ér isme¬ 
retes, melyekről a régiek, talán kissé elhamarkodva, lemondtak; a nagyobb 
mélységben mutatkozó telérelágazások, némely telérszakadéknak elhelyezése 
és gyakori telérszorulások elég alkalmat nyújthattak téves combinatióknak 
felállítására. 
A telérképzödésnek az ásványassociatio alapján való részletes tanulmá¬ 
nyozása nélkül, nagyon bajos a telérekre és eredetökre és egymás közt való 
összefüggésükre nézve a dolog lényegének megfelelő ítéletet hozni. 
Ily tanulmányok nélkül a feltárásnak vezetése kapkodóvá válik és az 
elért eredmények mindig megbízhatatlanok maradnak. 
Miután a régiek feljegyzései szerint a telérek és ezek feltárása alkal¬ 
mával a legtöbb esetekben kizárólag az ércztartalom döntött és egyéb az elő¬ 
fordulást jellemző petrographiai és ásványtavi tényezői fgyehmbc mm 
vétettek,'nagyon is indokolt az a feltevés, hogy némely telérnek és érnek foly¬ 
tatása a kutatók figyelmet elkerülte, azt a meggyőződést szülvén bennünk, 
hogy a mélység kiterjedt kutató területén a telérek folytatására vonatkozólag 
