378 
RÖVID KÖZLEMÉNYEK. 
karczok ritkábbak és kevésbbé mélyek. A karczolt példányok mind a föld 
felszíne alatt találtattak különböző mélységben és elég nagy számmal. Volt 
ugyan itt-ott a felszínen is barázdált fölületű mószkődarab, de már a 
kevésbbé gyakorlott szem is könnyen kivehette, hogy ezen barázdák nem 
karezolástól, hanem mállástól vagy növénygyökerektől erednek. 
Hasonló viszonyok között a fehérfal .jnás helyein is találtam karczolt 
mészköveket és ezek e helyen általában oly számosak, hogy szekérszámra 
is gyűjthetni őket. 
Nem járt oly kedvező eredménynyel hasonló czélú kutatásom a Weidau 
két jellemző homokmorénájában, hol tudalevőleg az uralkodó kvarczit közt 
mészkő is fordul elő elég nagy mennyiségben. Itt a felszín közelében talál¬ 
ható mészkődarabok a növénygyökerek lenyomataitól össze-vissza baráz¬ 
dáltak, míg a melyebben fekvők felszíne igen lágy és körömmel egészen 
4—5 mm. mélységig könnyen lekaparható. Hogy az ilyen anyag nem tart¬ 
hatta meg az esetleges karczolások nyomait, az könnyen belátható. Vannak 
azonban ebben a morénában is, bár ritkán, sötét színű márgás homokkő- 
darabkák, melyek felszinökön többé-kevésbbé simára koptatvák és meglehe¬ 
tős tisztán fölismerhető karczolásokat mutatnak. 
A Tátra déli oldalának más helyein eddig nem volt alkalmam kar¬ 
czolt köveket találni, mivel majdnem mindenütt tisztán gránittörmelók 
van és ezen karczolások nem mutatkoznak. Olyan helyeken azonban, hol 
csillámpala is fordul elő a törmelék között, péld. a felkai völgyben, nincs 
kizárva annak lehetősége, hogy benne karczolt példányok is találhatók. 
Dr. Roth Samu. 
Egykori jégárak nyomai az Alacsony-Tátrában. Épen midőn az 
egykori jégáraknak a Magas-Tátrában való előfordulását minden kétségen 
felül sikerült megállapítanom, Dénes Ferencz barátom arról tudósított, 
hogy a Gyömbér megmászása alkalmával az ezen hegytől éjszakra elterülő 
Bisztra- és Ludarovy völgyek felső végén^ morénákhoz hasonló képződ¬ 
ményeket talált. Tekintetbe véve, hogy e hegységnek némely csúcsa 
2000 m.-nél magasabb (a Gyömbér 2045 m.) és hogy az említett völgyek 
felső része majdnem 1700 m. magasságra emelkedik, nem találtam kizárva 
az a lehetőséget, hogy eyykor az Alacsony-Tátrában is léteztek kisebb jég¬ 
árak. A dolog mibenlétéről a helyszínén meggyőződendő, augusztus 4-dikén 
Dénes Ferencz, Róth Márton és Mihalik József urak társaságában, oda 
utaztam. 
A Gyömbérre a regényes deményfalvi völgyön át hatoltunk fel és 
midőn az ott kinálkozó páratlan kilátást rövid ideig élveztük és áttekintést 
nyertünk a Gyömbér és környékének domborzati viszonyaira nézv e , a 
Bisztra völgyébe bocsátkoztunk le, azt részletebben tanulmányozandók. 
A Bisztra völgyének felső vége óriási törmelékmező, melyet délfelől a 
