380 
IRODALOM. 
A Gyömbértől éjszakra ilyen kvarezitos sziderit egész telepet képez, melyet 
nem régen bányásztak is, most azonban abba hagyták a bányászatát, mint¬ 
hogy a kőzet szállítása es az érez előállítása igen költséges volt. A Gyömbér 
maga tiszta biotit gránitból áll; éjszakra húzódó nyúlványain azonban több 
helyen gnájsz és csillámpala is bukkan ki. 
A Ludarovy völgyben hasonlók a viszonyok mint a Bisztra völgyben; 
ott is a Gyömbér fala tövében óriási törmelékmező terül el. Innen a völgy 
baloldalán oldalmoréna húzódik lefelé, mely több helyütt törpefenyővel van 
borítva. Az itt vázolt viszonyokat tisztán kivehetni a Gyömbér tetejéről is. 
Dénes Ferencz, a ki ezt a völgyet egész hosszában bejárta, az említett 
oldalmorénáról azt közölte velem, hogy az körülbelől 1 km. hosszú és oly 
typusosan van alkotva «mint akár a felkai völgy jellemző oldalmorénája 
a Magas Tátrában». Ezen az igen jó karban megmaradt oldalmorénán 
kívül magasabban fekvő oldalmorénának valamint homlokmorenának is 
látta itt-ott a nyomát. 
A völgy alját szintén a jégár lerakott törmelékei borítják. 
A Gyömbértől körülbelől két kilométernyi távolsági»an egyszerre mere¬ 
dek eséssel végződnék a völgy alján található törmelékrakások, hasonlóan 
mint a Bisztra völgyében észlelhető. Itt tehát véget ért a jégár, mely általában 
valamivel nagyobb volt mint a szomszédvölgyé. Ezen a tájon az 1500 m. 
isohypsa van berajzolva a térképbe. 
Visszafelé Sz.-Ivány-nak vettük utunkat és azon meggyőződésben 
távoztunk e szép* tájról, hogy a további kutatások az itt közölt adatokat 
és állításokat még inkább meg fogják erősíteni. 
Dr. Roth Samu. 
IRODALOM. 
Magyarázatok a magyar korona országainak részletes földtani térképéhez. 
Kiadja a m. kir. földtani intézet. 
4-., Vér sec z vidéke. — Magyarázata K 14 jelű, 1 : 144-,000-es méretű osztály¬ 
laphoz. Földtanilag fölvette s a magyarázatot írta Halaváts Gyula m. kir. segéd- 
geologus. Nagy 8-adrét, 22 lap, két táblával, Budapest 1885, jimiuslió. A térkép 
ára 2 frt, magyarázattal együtt 2 frt 40 kr. 
A szóbanforgó térképlap északról közvetlenül csatlakozik a már ismertetett 
(Földt. Közi. XV k. 351. 1.) s ugyancsak H. által felvett K 15 jelű laphoz, s felvétele 
1881—83. évek nyarán eszközöltetett. 
A vidék földtani alkatában egyszerű tektonikai viszonyok közt a következő 
képződmények vesznek részt: 1. Kristályospalák, melyek az Alföld síkjából hirtelen 
kiemelkedő s ép ezért impozánsnak tetsző Verseczi szigethegységet (legmagasabb 
pontja a Kudriczi csúcs 641 m.) alkotják s a szabályosan keletnek dűlő, gneiszok¬ 
ból, chloritpalából, cliloritgneiszból, ampliibolitból és pliyllitekből álló rétegöszlet- 
