TÁRSULATI ÜGYEK. 
É9l 
sának lényege a következő: Sárga homokos agyagok, apró agyagvaskő-concretiók 
és nagyobb agyagvaskőtuskók az egyhangú erdei utak mentén mindenütt talál¬ 
hatók s csak a gránithegyek közelében fordulnak elő kvarezszemeeskéket tartal¬ 
mazó agyagok. Ezeket a képződményeket az indiai bányamérnökök nem vizsgálták 
meg tüzetesebben. Az előadó apró aknákat ásatott az említett helyeken s ezen az 
úton sikerült kimutatnia, hogy ezek az kőzetek semmi egyebek mint Meritek. 
Általánosságban ismerteti a képződmények korát, főváltozatait és térbelileg igen 
nagy elterjedését. Eme kőzeteknek tüzetesebb vizsgálata még hiányzik. Yégiil 
kiemeli az előadó azt a nagy különbséget, mely egyrészről az ónszigetek, más¬ 
részről a keletindiai szigetcsoport többi szigetei között létezik, azt ugyanis, hogy 
az ónszigeteken (melyek a Maiakkal félsziget folytatásaként tekintendők), — a 
Biauw-Lingga-szigetcsoport ónszigetein, Bangka és Blitong szigetén — a kitéritek 
igen elterjedt képződmények, míg a többi szigeteken nem fordulnak elő. Az előadó 
erről a tárgyról később még bővebben fog értekezni. 
5. Kalecsinszky Sándor közleményeket terjesztett elő a m. kir. földtani 
intézet chemiai laboratóriumából, melyekben a következő anyagok chemiai elem¬ 
zésének eredményeit ismertette : 1. Barnakő (mangánvaskő) az aradmegyei Iüs- 
Halmágyról, a Botunda hegy közeléből. — 2. Kútvíz, Somkútról; elemzés és tech¬ 
nikai alkalmazását illető javító eljárás. — 3. Magnesvasércz Magyar-Egregyről, 
Baranya megyéből. — A. Viasztartalmú homok Szamos-Udvarhelyről (Szilágy¬ 
megye). - —• 5. Nyolczféle khinai szén (Lőczy gyűjteményéből). — 6. Tibeti arany 
(Lóczy gyűjteményéből). -— 7. Lignit Csáktornyáról (a dragoszlaveczi hegyről). — 
8. Bitumentartalmú pala a Zboró melletti Stebnikről (Bártfa közelében, Sáros 
megyében). 
E legutóbbi anyagról szólva kiemeli az előadó a palának igen tetemes bitu¬ 
men tartalmát, mely k. b. 15 százalékra rúg, s hogy ennélfogva ez a nagy mennyi¬ 
ségben előforduló anyag gazdag forrásává válhatik az olaj-, kátrány- és paraffin¬ 
gyártásnak. 
Gesell Sándor kérdésbe teszi, vájjon ennyi tartalom s a petróleum mai 
olcsósága mellett fog-e a gyári feldolgozás jutalmas eredményt szolgáltatni ? 
Kalecsinszky hivatkozik a osztrák-magyar államvasút társaság aninai gyárára, 
a mely csupán 3—7 % bitumentartalmú palát dolgozott fel s a termelés éveken 
át kifizette magát, még a petróleum olcsósága idejében is. 
Szabó József elnök ezekkel kapcsolatban megemlíti, hogy ő csak nem régiben 
Edinburg mellett látott efféle paraffin-gyárat, a melyben azelőtt csak útkavicsolásra 
használt bitumenes palát dolgoznak fel; ennek a bitumen-tartalma tehát valami 
igen tetemes nem lehetett. És ez ez a gyár oly sikeres termelést űz, hogy nemcsak 
Angolországba,, de még a coloniákra is tetemes mennyiségű paraffint szállít- 
A stebniki telep tehát mindenesetre igen számba vehető anyagforrásnak tekintendő. 
IV. VÁLASZTMÁNYI ÜLÉS 1885. NOVEMBER 4-IKÉN. 
Elnök : Dr. Szabó József. 
I—VI. A folyó ügyek elintézése, a megelőző szakülésen bejelentett rendes 
tagok egyhangú megválasztása s a felmerült indítványok tárgyalása. — Ezeken 
kívül a választmányi ülés tárgyai a következők voltak. 
