— 52 — 
den slutsatsen, att diet icke heller ar fallet långre soder ut på 
denna halvo. Den nedre grånsen ligger i Finmarken antag- 
ligen vid omkring 400 meter. På denna låga niveau spelar dim- 
frosten dock en underordnad roll. 
Avsåttningen år i hog grad beroende på de topografiska 
forhållandena. Fria fjålltoppar, utsatta for fuktiga molnforande 
vindar erhålla storre mångder avlagringar ån sådana som ligga 
i lå for andra fjåll. Att d!e ligga i lå, behover icke innebåra, 
att de icke åro utsatta for stormar utan endast att luftens 
vågrorelse over fjållet blir sådan, att den maximala konden- 
sationen forsiggår hogre upp. Detta forhållande har gjort, att 
man trott sig kunna uttala det påståendet, att endast beståmda 
vindriktningar kunna fora dimfrostavlagrande dimma. Detta 
år falskt. I Skandinavien kunna alla vindar 
m e d f 6 r a dim f rost. Man behøver endast undersoka 
tillråckligt hoga och fria toppar for att overtyga sig om detta 
faktum. 
For den praktiska geofy siken år det nu av bety deise att 
få avgjort, huruvida dimfrostavlagringarne spela någon nåmn- 
vård roll for nederbordsforhållandena. En sådan fråga kan jag 
utan vidare beøvara med ja. Det forekommer platser med 
en dimfrostnederbord, som år flerdubbelt stor mot nederborden 
i sno eller regn. Och denna mångd kan icke måtas med vanlig 
nederbordsmåtare. Denna giver visserligen en del dimfrost- 
avlagring, men endast en obetydlig bråkdel av de massor som 
verkligen avlagras. Vanliga nederbordsmåtningar i fjållen 
giva dårfor falska resultat. Andra metoder 1 ), som icke hår 
skola nårmare beskrivas, erfordras for uppmåtning av den 
mångd nederbord, som representeras av dimfrost. 
I det stor a hela erhåller man på låglandet en ganska god 
bild av ett ganska stort område® nedlerbordsforhållanden 
genom måtning på en platsi, om måtkåiiet år uppsatt med 
något så når gott omdome. Gåiler det att avgora nederbords- 
mångden i ett fjåll-landskap år som bekant icke detta fallet. 
Hår kunna nederbordsforhållandena våxla i hog grad på ett 
relativt litet område. Detta gåiler om fallande sno och regn. 
Det gåiler ånnu mer om dimfrost. 
') Hilding Kohler: Studien uber die Nebelfrostablagerungen auf 
dem Pårtetjokko, sid 6. 
