— 22 — 
Straks blodlegemet kommer ut av haarkarret antar det sin 
normale form. I arbeidende muskler var haarkarrene ad¬ 
skillig over 3 ^ i diameter, og blodlegemerne kunde da 
passere tæt efter hinanden (fig. 5, 2). 
Ved lijælp av fikseringsmetoden blev der tilveiebragt 
vævsmateriale fra froske- og marsvinmuskler i forskjellige sta¬ 
dier av hvile og arbeide. Haarkarrenes antal, diameter og 
indbyrdes avstand blev tællet og utmaalt, og derpaa blev tryk- 
forskjellen mellem haarkar og cellevæv, T 0 —T R beregnet. 
Resultatet av disse beregninger er git i tab. 2. 
H 
.© 
Fig. 5. Haarkar med røde blodlegemer fra bukmuskel 
av vitalinjisert marsvin. 
Froskens veneblod har et forholdsvis lavt surstoftryk, 
2—3 mm. Hg, mens marsvinet har et som er betydelig større, 
ikke under 20 mm. Hg. Tabellen viser derfor, at der gjennem 
diffusion altid blev opretholdt et positivt surstoftryk i muskel- 
vævet. I hvilende muskler anser K r o g h det for sandsynlig at 
haarkarkredsløpet er regulert slik at vævenes surstoftryk hol¬ 
des meget lavt. Fortsatte undersøkelser skal avgjøre om dette 
almindelig er tilfældet. I masserede og arbeidende muskler 
viser T 0 —T R meget liten værdi, d. e. muskelvævets surstoftryk 
er da praktisk talt det samme som blodets. Her er derfor langt 
flere haarkar aapne end nødvendig for vævets surstoftilførsel 
og der paapekes at dette sikkert er av hensyn til andre dif- 
funderende stoffer. 
