— 87 — 
fund hvor hovedmassen av fundstykkerne ikke har været i 
vand. Dog gives der en egen fundgruppe av vandslidte flin¬ 
ter som maa opfattes paa en anden maate. Det er den saa- 
kaldte fjæreflint hvis navn angir at den findes i eller ved fjæ¬ 
ren og hvis sterke slitage og røde og gule farve noksom viser at 
fjæreflinten gjennem et længere tidsrum har været omtumlet 
vildt av vover. Denne fjæreflint tur de være de sørgelige 
rester av en gammel bebyggelse hvis spor er utslettet ved 
den store landsænkning som kan iagttas fra Skandinavien 
til Belgien og som vi kalder tapessænkningen, en sænkning 
som naadde sit maksimum paa de danske kjøkkenmøddingers 
og de Norske Nøstvetbopladsers tid. 
Vel kan det kanske i enkelte tilfælder ikke negtes at 
fjæreflinten kan være ballastflint av fremmed oprindelse; 
fransk flint f. eks. har jo gjerne en rødbrun farve, men den 
vide utbredelse som fjæreflinten har udelukker en forklaring 
av disse flinter i sin helhet som ballastflint. Heller ikke fund- 
forholdene som har git fjæreflinten navn kan brukes som 
støtte for en slik forklaring, da strandlinjen før tapessænknin¬ 
gen vel stort set faldt sammen med den nuværende eller 
kanske endog laa noget høiere. Det er naturlig at flinter som 
saa længe har været utsat for vandets paavirkning er ganske 
deformert, men der kjendes dog blandt fjæreflinten et par 
grovt tilhuggede redskaper av en art som ikke kjendes fra 
andre fund, nærmest er de at stille sammen med de saakaldte 
nævestener. 
Det falder saa meget sandsynligere at opfatte fjæreflinten 
som de sidste minder om en bebyggelse før tapessænkningen 
som de fund vi nu skal beskjæftige os med tydelig viser en 
tilknytning til en ældre kulturfase. Vi er nemlig enig med 
Shetelig og Nummedal naar de ser en kulturhistorisk 
tilknytning til Maglemosekulturen som er grundlaget for den 
nordenfjeldske stenalderskultur gjennem lange tidsrum. Men 
nogen fund som falder sammen med Maglemosetid har vi ikke 
som en uheldig følge av tapessænkningen. 
Hvorledes denne sænkning har artet sig, om den i 
lange sprang er foregaat relativt pludselig vet vi ikke; men føl¬ 
gen av den nye fordeling mellem land og vand blev en bo¬ 
ssetning som nu ligger høit over nuværende strandlinje, som 
