— 101 - 
de enkle lægemidlers virkninger. Han søkte og fik tilladelse 
til her at foreta obduktioner, som for var meget lit et benyttet. 
Linné var saaledes egentlig grundlæggeren av den patolo¬ 
giske anatomi i Sverige. 
Linné længtet dog tilbake til sin botaniske videnskap og 
skriver i et brev til A. von Haller 15de september 1739: 
»Skulle jag komma till Upsala, ville jag helt och hållet afsåga 
mig medicinsk praktik och sysselsatta mig endast med våxter.« 
Der var mange intriger og vanskeligheter før Linné 
kunde naa dette maal, professorposten i botanik efter Rud- 
b e c k blev nemlig til sat med Nils Rosén, men senere blev 
Linné efter R o b e r g 5te mai 1741 utnævnt til »professor i 
teoretisk ocli praktisk miedicin«, og holdt som saadan høsten 
1741 forelæsninger over »sjukdomarnes system (historia mor- 
borum)«. Det følgende aar byttet Rosén og Linné fag og 
begge kom paa sin rette plads. 
Men uagtet Linné nu særlig ofret sig for botaniken, forte 
omstændighetene med sig, at han langtfra kunde opgi medi- 
cinen. Dette ser man dels derav, at han har utgit flere medi- 
cinske verker saasom: 
1) Materia medica. L i b. I. Deplantis, Hollniæ 
17 49. 
2) G e n e r a m o r borum in a u d i t o r u m usu m 
edit a, Upsaliæ 176 3. 
3) Clavis medicinae duplex exterior et in¬ 
teriør, H o 1 m i æ 1 7 6 6, 
dels derav, at der under hans ledelse er utarbeidet ikke mindre 
end 79 doktoravhandlinger omfattende anatomi og fysiologi, 
praktisk medicin, farmakognosi, farmakodynamik, hygiene og 
diætetik. 
Men saa var han ogsaa en virksom og anset forelæser i 
flere miedicinske emner. Hans forelæsninger var ordnet saa¬ 
ledes, at han om vaar- og sommermaanedene forelæste bota¬ 
nik og foretok sine interessante ekskursioner i Upsala omegn, 
men om høsten og vinteren forelæste han over nosologi (syste¬ 
matisk sygdomslære), diætetik eller materia medica 
(farmakologi). Ja det traf, at han var den eneste professor, 
som forelæste for de medicinske studerende, da den anden 
