— 106 — 
Ovenstaaende er ikke nogen original studie, men kun en 
kort sammenstilling av hvad der er samlet i følgende skrifter: 
1) Th. M. Fries: Linné. Lefnadsteckning. 1,2. Stockholm 
1903. 
2) Otto E. A. Hjelt: Carl von Linné såsom låkare och 
medicinsk forfattare, Uppsala 1907. 
3) Rob. E. Fries: Linné i Holland. (Svenska Linné-Såll- 
skapets årsskrift. Årg. II. Stockholm 1919. 
Ett stromningsfenomen i Altenfjord, Finmarken. 
Av Hilding Kohler. 
I slutet av januari 1920 rasade over Finmarken på vissa 
platser en våldsam landvindsstorm. På Haldde-observatoriet 
borjade denna storm redan den 26. januari och holl med några 
timmars paus i sig januari ut. Den maximala vindstyrkan i 
medeltal per tinimie var hår 40.5 m/s., vilket indtråffade den 28. 
klockan 4 em. samt den 30. kl. 8 om. Pauser med fullståndig 
vindstilla hade vi bland annat den 31., då dock etter ett stårkt 
brus att doma stormen i dalarne rasade med ofbrminskad 
styrka. Vindriktningen på Haldde våxlade mellan SW, SSW 
och vid några tillfållen S. I Bossekop var vindriktningen S 
till SSE men nådde hår icke over 12 m/s., vilket intråffade 
den 27. I Kaafjord hade tyvårr anemometern bragts ur funk- 
tion och vindhastigheten kan icke exakt angivas. Att doma 
efter det kraftiga bruset i oster från observatoriet och av 
utsago av personer i Kaafjord torde man hår med yttersta 
grad av sannolikhet omkring den 29. och 30. halt en vind- 
styrka av åtminstone 20 m/s och en vindriktning från S till 
SSW. Hår ha vi alltså att gora med samma luftstrom på 
Haldde som vid havsytan, vilket å ven framgår av temperatur- 
forhållandena i Kaafjord och på observatoriet. Av den rela¬ 
tivt ringa vindhastigheten i Bossekop ser man att vinden vid 
havsytan var koncentrerad till en relativt smal fåra, åtmin¬ 
stone i den inre delen av fjorden. Hår pressas vinden till- 
sammans och når en stor hastighet ut genom dalarne. I Kaa- 
