109 — 
fenomenet och forfårliga virvelbildningar kunna uppstå. Så 
år forhållandet långt inne i Altenfjorden vid Kaafjord. In* 
nanfor denna grunda fortrångning såg fjorden under denna 
storm tidvis ut som en kokande kittel. Hår strommade alltså 
stora mångder djupvatten upp. 
Utom det omnåmnda massdodandet av fisk, omnåmnes ett 
annat intressant fenomen, som får sin forklaring genom den 
starka stromsåttningen. Fjorden bor jade frysa hårinne — icke 
från land som i allmånhet, utan långre ut. Detta beror dårpå, 
att fårskvattnet från de båda utfallande ålvarne, Bottenålven 
och Mattisålven, drev utåt och ersattes av det salta djup- 
vattnet. Salt vatten fryser vid en lagre temperatur ån fårsk- 
vatten, och dessutom befann sig hår det salta vattnet i stark 
rorelse, dår det bubblade upp till ytan. Långre ut flot det 
fårska vattnet i relativ ro och fros. 
De fisksorter, som floto upp voro uer och kolja. Av 
dessa lever uer på mycket djupt vatten men kolja i något 
hogre niveau, man har sagt mig vid omkring 100 meters djup. 
Jag tånker mig att ueren dodats av det forminskade trycket 
så att den språngts av sitt eget inre tryck, som år avpassat 
for stora djup. Om detta kan vara fallet med koljorna vet 
jag icke. Om det icke år mojligt måste andra omståndigheter 
hår ha spelat in 1 ). Jag år icke riktigt såker på om oerhorda 
virvlar eller eventuelt vibrationer i vattnet kan ha dodat 
denna stora fisk. Som en egendomlighet bor nåmnas, att de 
flesta koljor hade åtit sill, flera av dem hade icke hunnit 
svålja sitt byte, som blott till hålvten befann sig i koljans 
gap. Ingen annan sill hade flutit upp. Dåremot fann man 
några små orret. Deras omkliga åndalykt måste tillskrivas 
den oniståndigheten, att det uppbubblande saltvattnet halt en 
allt for stor salthalt for denna fisk, som helst håller sig i sot- 
vatten. 
Att detta fenomen, ehuru mojligen sållsynt icke år all¬ 
deles isolerat, visar den omståndigheten, att ett liknande fall 
A ) Genom senare samtal med en fiskare fick jag veta, att koljan 
>>såg ut, som den gor, om den arbetat mycket«. Vid fångst av kolja 
lar den ofta gora ett starkt motstånd. Detta tyder kanske på kamp 
med virvlar. 
