— 163 - 
hans interesse, cg geologenes interesse for ham var heller 
ikke mindre. Hans noget yngre samtidige, professor W. C. 
Brøgger, . har fortalt, at deres fælles lærer, professor 
K j e r u 1 f , aldrig var rigtig i humør paa sine ekskursioner, 
hvis den lange, magre student Schiøtz fra Stavanger ikke var 
med; men var han med demonstrerte ogsaa Kjerulf av hjer¬ 
tens lyst. 
De geologiske undersøkelser Schiøtz allerede i 1870 som 
student paabegyndte i Fæmundstraktene, har han heller 
aldrig senere kunnet opgi, og der foreligger fra ham en lang 
række avhandlinger om de geologiske forhold i disse trakter. 
Som ikke-fagmand paa dette omraade maa jeg imidlertid her 
indskrænke mig til bare at peke paa denne side av hans virk¬ 
somhet. 
Da universitetet efter professor' Chr i sti es død i 1873 
trængte en fysiker, kastet Schiøtz sig under et to-aarig uten- 
landsophold over dette fag. Tidens første teoretikere, K i r c h - 
hoff i Heidelberg og Helmholtz i Berlin var herunder 
hans lærere, og begge har sikkerlig bidraget til at gi ham 
den forkjærlighet for den matematiske fysik, som han senere 
altid har hat. 
Bortset fra den interesse den av Bun se n og K i r c h - 
hoff grundede spektralanalyse hadde skapt for eksperimen- 
talforskningen, var det ogsaa den matematiske fysik som den- 
gang førte an. Termodynamikken var blit det vældige brænd- 
punkt. Fra dette søkte man at gjennemlyse hele den gamle 
lærebygning. Fysiklaboratorier i moderne forstand eksisterte 
endnu ikke, de regulære laboratorieøvelser for studerende var 
indført bare ved nogen faa universiteter. K o h 1 r a u s c IT s 
bekj endte lærebok i praktisk fysik, som har hat en saa vældig 
betydning for laboratorieundervisningen og for al eksperimen- 
teiingskunst, var saavidt kommet ut (i 1870). Ved vort eget 
universitets »physikalske cabinet« blev der ogsaa før Schiotz’s 
tid kun leilighetsvis utført forsøk av de studerende. 
Det fysikalske studium ved universitetet kom imidlertid i 
en helt ny stilling ved den lov om matematisk-naturviden- 
skabelig lærereksamen, som traadte ikraft Iste januar 1874. 
Efter denne lov skulde kandidatene til denne eksamen under- 
