avdelingen en to—tre ganger har været adspurgt i paterni- 
tetssaker, saa underlig det end kan høres. 
Økonomisk og budgetmæssig er det vel nærmest efter 
denne mere praktiske nytte man gjerne vil bedømme ned- 
børiagttagelsernes stilling. For tiden er der 488 nedbør- 
stationer i virksomhet. 
Men selv vor tid er endnu saapas idealistisk at den ikke 
ser blot paa den rent praktiske nytte. Naar vi ser f. eks. 
at vore fiskerier i liøi grad er avhængig av vindretningen 
og luftfugtigheten og saaledes av nedbøren som medbestem¬ 
mende i høi grad for veirforholdene og derigjennem av stor 
betydning for fiskevandringene, saa er det ikke blot denne 
praktiske betydning vi ser paa, men ogsaa den interessante 
teoretiske kjendsgjerning at veir- og klimatforhold skifter fra 
tid til tid. Derfor finder vi at botanikere ret hyppig søker 
nedbøravdelingen efter oplysninger for sine plantegeografiske 
studier, og kanske endnu hyppigere geofysikerne de oplys¬ 
ninger der findes i nedbøravdelingens publikationer. Veir- 
varsling og landbruk er nu likesom grodd sammen. 
Naturforskeren vil imidlertid ogsaa gjerne skue noget 
videre, fra virkning til aarsak og saa kommer man ind paa de 
betragtninger som allerede ovenfor nær sagt til at begynde med 
blev gjort gjældende med hensyn til forbindelsen mellem de 
klimatiske vekslinger paa vor jord og de forandringer der finder 
sted paa solens overflate. Man ledes til at undersøke saavel 
nedbørhyppigheten (fig. 3) som nedborhoiden (fig. 4) i deres 
