Naar bygdes Norge? 1 ) 
Av Haakon Shetelig. 
Landnåmet i Norge — hvorledes det gik til da vort folk 
først tok dette landet i besiddelse — det er et problem som 
norsk forskning altid har været optat av. Det er mulig at 
eksemplet fra Island først har ført interessen i den retning, 
at Are Frodes verker har smittet paa tankegangen ogsaa 
naar det gjaldt Norges historie; ialfald ser vi saa langt tilbake 
som literaturen rækker, i middelalderen, er spørsmaalet 
behandlet i samlet skriftlig fremstilling. Den findes i Flatøy- 
boken som indledning til kongesagaene og Orknøyjarlenes 
saga og er kjendt under navnet »Fundinn Noregr« eller 
»Hversu Noregr bygdist«. Fremstillingen gaar ut paa at vise 
hvorledes Norge fik navn og norske riker blev grundlagt, og 
den er utført i sagastilens malende episke form, men er 
allikevel sikkert ikke skrevet paa egte og gamle sagn; den 
maa helt igjennem være en hypotese komponert av en 
belæst forfatter efter tidens historiske metode. Det inter¬ 
essante er mest at spørsmaalet er tat op av en norsk forfatter 
i middelalderen, rigtignok til basis for genealogien, som var 
et yndlingsemne i vor gamle literatur. Inden samme ramme 
falder jo ogsaa Snor res indledning til Heimskringla, om Odins 
indvandring i Svealand og Ynglinge-ættens videre til Norge. 
Da selvstændig norsk forskning begyndte igjen i 19de 
aarh. blev samme spørsmaal straks tat fat paany. Det var 
R. Keyser og P. A. Munch som formet den berømte teorien 
om nordmændenes indvandring, bygget paa en omfattende 
sammenstilling av alle data fra historie, arkeologi og sprog- 
forskning. Keysers og Munchs teori er mest utførlig fremsat 
i I. bind av »Det norske Folks Historie« og er vel endda 
1 ) Foredrag i Bergens natur vid enskabelige Selskap 2den februar 1921. 
13 
