— 261 
er identisk med Didrik Pinnings ledsager Johan Potharst) 
og 100 aar senere den bekjendte vaagehals, bergensborgeren 
Magnus Heinessøn, men saavidt man hittil vet, var det først 
i den sidste fjerdedel av det 17de aarhundrede, at man attter 
fra Bergen begyndte at foreta planmæssige handelstogter til 
Grønlands vestkyst med hvalfangst (og muligens sælfangst) 
til formaal. ] ) Denne tid var en opgangsperiode for den 
bergenske skibsfart, som dengang ikke alene omspændte hele 
Nord- og Vesteuropa fra Archangel til Spanskesjøen, men 
endog strakte sig helt til Guineakysten og de vestindiske øer. 
Efter ansøkning erholdt bergensborgerne Iste august 
1671 forskjellige privilegier særlig vedrørende Finmarks- 
handelen, men det sies ogsaa: „Vi hahver och allernaadigst 
bevilget, att alle bemeldte vor kiøbsted Bergens indbyggere, 
som schulle lyst haffve udj oben haff lycken att forsøge med 
hval, torsk och sild att fange, maa lige ud af søen, med 
hvis (o: hvad) dee i saa maader fangendes vorder, føre och 
seyle uden nogen tolds erlæggelse, hvorhen och till hvad 
fremmede steder dennem siunes.“ — — 
Man har hittil hat meget litet kjendskap til denne ber¬ 
genske grønlandsfart før Egedes tid, men arkivene inde- 
holder et ganske rikt materiale til belysning av disse forhold. 
Takket være toldregnskapene med antegnelser og hvad 
de bergenske kommunale arkiver indeholder kan man saa 
at si aar for aar følge den bergenske grønlandsfarts historie 
i de 50 aar forut for Egedes grønlandsfærd. 
Vi kjender saaledes baade fangstens størrelse og navnene 
paa en hel del av skibene, rederne og skipperne eller „kom¬ 
mandørene 44 , som var den almindelige titel paa skipperne i 
- 1 ) De danske selskaper, som i den første halvdel av det 17de 
aarhundrede sendte flere ekspeditioner til det egentlige Grønland, 
tilsigtet ikke hvalfangst, men særlig opdagelse av ædle metaller; de 
hadde ialmindelighet hollændere som ledere, men besætningen har 
naturligvis hovedsagelig bestaat av danske og nordmænd. Paa en av 
disse ekspeditioner (1654) blev der røvet en grønlænder og tre grøn- 
lænderinder, og da man paa tilbakereisen passerte Bergen, benyttet 
man anledningen til at la denne sjeldne fangst male. Maleriet hænger 
nu i Etnografisk Museum i Kjøbenhavn, en t kopi i Bergens Museum. 
Malerens navn kjendes ikke, det har vel antagelig været Salomon v. 
Haven eller Elias Figenschou. 
