istidsgrus avleiret av en stor isbræ der engang i tidligere 
tider dækkede den sætervidde hvor nu torvmyren ligger, og 
denne kunde derfor først begynde sin utvikling naar bræ- 
massen var smeltet væk. Da vilde det, som vi ogsaa ovenfor 
har hørt, bero paa den klimatiske fugtighetstilstand om et 
torvlag umiddelbart forestod til dannelse eller om det blev 
et trælag der først stod for tur, det f ørstnævnte i tilfælde en 
fugtig tid stod for døren, men det sidstnævnte i tilfælde dette 
var en kontinental tid. Nogen spredte trærester paa moræne- 
overflaten i torvmyrens bund antyder at den kolde fugtige 
tid, den istid som jeg har kaldt Portlandia-niveauets 
tid og under hvilken nævnte istidsgrus avsattes, efterfulgtes av 
en varmere, tørrere under hvilken sætervidden her idetmindste 
var bevokset med skogkrat om ikke mere. Dette maa ha været 
den kontinentale Littorina-niveauets tid. Derover 
følger nu en halv til en meter torv der maa være avsat under 
den følgende fugtige Kniplingeskjællets tid. Derover 
følger saa igjen et stubbe- og trærestlag hvis dannelse maa 
skrive sig fra den følgende kontinentale Traugskjællets 
tid. Deretter følger igjen et torvlag av ca. en meters mægtighet, 
hvis dannelse maa tilhøre den umiddelbart efterfølgende Tep- 
p e s k j æ 11 e t s tid, der som vi allerede ovenfor hørte var av 
utpræget fugtig eller atlantisk karakter. Derover følger saa 
igjen et utpræget trærestlag, hvis dannelse sikkert nok maa 
skrive sig fra en utpræget kontinental tid, i dette tilfælde ingen 
anden end den meget varme Porcellænsskjællets tid. 
Derover følger igjen en halv meter torv der maa ha sin oprin- 
delse fra den umiddelbart efterfølgende fugtige Øst er st id, 
vel her kanske ogsaa særlig fra dennes sidste halvdel. Nu bre- 
der sig her den uttørkede myroverflate med det sedvanlige 
sæter vangkrat. 
Det er et merkelig s^mmentræf: — fra tørlagt havbund 
i det ene tilfælde, og fra frigjort isbræbund i det andet, følger 
vi i begge tilfælder den samme regelmæssige veksling, den 
samme lovbundne utvikling. Regelmæssigheten og lovmæssig- 
heten er for stor til at den kan være en tilfældighet. Og som 
i disse to tilfælder kan vi i vort vidtstrakte land følge en række 
andre av lignende art. Avsætningen av vore torvmyrlag er 
uten tvil foregaat efter en meget bestemt naturlovs skarpt 
optrukne linje: — loven om de vekslende fugtige og tørre 
klimater. 
Paa dette omraade er det norsk kvartærgeologisk forsk¬ 
ning har gjort en av sine merkeligste og mest vidtrækkende 
indsatser. 
P. A. Øyen. 
