296 — 
Ved Europas kyst faar den et tilskud av varmt og salt vand 
som skriver sig fra Middelhavet. Navnet Golfstrøm blir saa- 
ledes herfra ikke helt korrekt, men vi kan bruke det for 
korthets skyld og fordi det har faat hævd. Mellem Fær- 
øene og Shetlandsøene gaar strømmen ind i Nordhavet, en 
gren sendes ned i Nordsjøen langs Englands kyst, men ho¬ 
vedstrømmen sætter over mot Norges kyst og fortsætter langs 
denne (Fig. 3). Disse vandmasser som saaledes er i be- 
vægelse forandrer litt efter litt sin karakter, de blir koldere 
derved at de avgir varme til omgivelserne og flere steder 
støter der kolde og mindre saltholdige strømmer til, saaledes 
Labradorstrømmen ved N. Amerikas kyst og den østislandske 
polarstrøm der kommer ned mot Golfstrømmen like efter 
dennes indtræden i Nordhavet. Vandmasserne skifter saa¬ 
ledes karakter efterhaanden, hermed forandres livsbetingel- 
serne -for plante- og dyrelivet i dem og dermed faunaens 
sammensætning. Vi kan i tanken følge et avgrænset om- 
raade i Atlanterhavet paa dets vandring nordover i strøm¬ 
retningen. Oprindelig vil det indeholde et plante- og dyreliv 
av oceanisk-atlantisk karakter. Planktonformene vil følge med 
strømmen, nogen vil efterhaanden dø væk naar de kommer 
under de forandrede forhold og gi plads for andre, de boreale 
arter som saa i sin tur vil bli erstattet av de arktiske. Enkelte 
atlantiske arter vil kunne forplante sig endnu under de noget 
forandrede betingelser, andre derimot vil i de nordlige far- 
vande kun greie at leve videre sit eget liv; bestanden av dem 
vil altid skyldes en fornyelse sydfra. Det er klart at hvis 
vandmasserne i havet kun bestod av strømmer der som Golf¬ 
strømmen bevæger sig fra lavere mot høiere breddegrader 
og av polarstømmer i motsat retning saa vilde der ikke kunne 
opretholdes en fast bestand av de organismer som under 
hele sin livscyclus er planktoniske. Grænsende til strømmene 
er der imidlertid større og mindre omraader hvor vandmas¬ 
serne er i relativ ro eller i circulerende bevægelse og disse 
steder er da den faste hjemstavn for de nævnte organismer. 
Et slikt omraade er for de oceanisk-atlantiske arter bl. a. 
Sargassohavet som støter op mot Golfstrømmen, og for de 
oceanisk-boreale arter bl. a. deler av Nordsjøen og Nord- 
