— 361 
kyler man har prøvet at behandle, som vandstof, surstof og 
kvælstof molekylet. Og her maa vi si at begyndelsen er 
lovende, selv om vi elter Sommerfeldt endnu ikke kjen¬ 
der de kvantitative enkeltheter av nogen molekyldel. Like- 
fuldt kan vi av den aller enkleste model som Bohr har fore- 
slaat for vandstofmolekylet, beregne dannelsesvarmen for et 
grammolekyl vandstof gas til 6.1 • 10 4 kalorier, mens nøiagtige 
termiske maalinger gir 8.4 • 10 4 kalorier. Selv om forskjellen 
mellem disse tal er altfor stor til at vi kan tale om eksakt 
overensstemmelse, saa er dog størrelsesordenen den samme. 
Derfor bør vi i disse tal se det første forsøk paa at forutbe- 
regne det arbeide som valenskræftene utretter ved 1 en kemisk 
re aktion. 
Forlater vi imidlertid gas tilstanden og gaar over til den 
krystallinske tilstand, saa kan vi paa dette omraade 
notere muligens endda større fremskridt. Disse skylder vi 
ganske særlig Laues geniale opdagelse av røntgenstraa- 
lernes interferens og bøining. Ved hjælp av denne opdagelse 
har man kunnet utarbeide metoder til detaljert krystalanalyse 
ved røntgenstraaler, metoder som er knyttet til navne som 
W. H. B r a g g og W. L. B r a g g samt Debeye og 
Scherrer. — Paa denne vei har man skaffet sig et for 
faa aar tilbake uanet billede av krystallenes struktur, et 
billede som saaledes ogsaa rent valenskemisk kan gi os de 
værdifuldeste oplysninger. 
Da det her dreier sig om atomenes anordning i rum- 
met, er det som et første resultat interessant at krystalana- 
lysen har kunnet bekræfte forestillingen om kulstoffets tetra- 
edriske natur. Jeg behøver saaledes kun at anføre at 
V e g a r d har kunnet vise kulstoffets tetraedriske anordning 
i en organisk forbindelse som tetrametylammoniumjodid. — 
Av den største betydning i valenskemisk henseende er end- 
videre de arbeider som er utført over diamant og grafit, ved 
hvilke undersøkelser det har vist sig at man kan opfatte 
disse to kulstofarter som grundstoffene for henholdsvis hele 
den a 1 i *f a t i s k e og hele den aromatiske del av den 
organiske kemi. 
Vi skal se hvordan dette stiller sig for grafitens vedkom- 
