371 
Lygna gjør som nævnt store slyngninger, og den fører ad¬ 
skillig vand; den graver derfor stadig i svingene og vil saa- 
ledes gjennem tidene forandre sit løp. Mens dlen altsaa en¬ 
gang gik til Rosf jorden er den med en av sine slyngninger 
kommet for nær Møska som den har forenet sig med og de 
2 elver har faat et fælles utløp i Lyngdalsfjorden. 
Dette har vistnok fundet sted for geologisk set kort tid 
siden, ettersom den nedre del av Lyngdal kun er ubetydelig 
hævet over havet, er ganske flat og har mange terrasser som 
viser hvordan Lygna har »snegl et« sig omkring paa den 
sidste halve mil. 
Bokanmeldelser 
R. Collett: Norges Fugle. Ved Ørjan Olsien under 
medvirkning av A. Landma r k. 3 bind, ca. 1620 sider med 
106 plancher og mange tekstfigurer. H. Aschehoug & Co. 
Kristiania 1921. 
Ved sin død i 1912 var professor Collett kun naadd til at 
faa færdig første del, om pattedyrene, av sit i lang tid plan¬ 
lagte storverk »Norges Hvirveldyr«. I 1918 kom tredje del, om 
krybdyr og padder (ved AlfWollebæk) og nu foreligger 
anden del, om fuglene, i 3 store, smukt utstyrte bind. 
Det foreliggende verk er utarbeidet paa grundlag av C ol¬ 
le 11 s mange trykte arbeider og hans etterlatte dagbøker 
(»en alenhøi stabel«), supplert med hvad forskjellige korre¬ 
spondenter har meddelt og hvad der er publisert etter C ol¬ 
le 11 s død. Bearbeidelsen er blit foretat av en av Colletts 
elever, universitetsstipendiat Ørjan Olsen, der som samler 
og korrespondent stod i forbindelse med Collett gjennem 
en aarrække. Den biologiske del er blit gjennemgaat og del¬ 
vis supplert av fiskeriinspektør Landmark, vor fornemste 
kjender av fugleegg og Colletts ungdomsven og stadige 
medhjælper. 
Der forelaa vistnok ved Colletts død ingen plan fra 
hans haand for den systematiske behandling av fuglene utover 
