— 384 — 
(blaat) sterkt lysende. Linjerne ved 405 ^ (violet) og 
492 jnja (blaagrønt) kunde ogsaa sees i almindelig dagslys, 
især den første tydelig. Linjen ved 365 ^ (ultraviolet) 
kunde ved svakt dagslys saavidt skimtes som en blaalig 
lysning. 
I værelset opholdt der sig en hel del bier. Det lykkedes 
de to forskere i løpet av faa timer at dressere disse til at 
skjelne mellem de enkelte farvelinjer. Herved gik de frem 
paa følgende maate: 
Alle spektrallinjer undtagen en blev avblendet. Der hvor 
denne ene farvelinje faldt paa papiret, satte de en lang smal 
porcellænsskaal, fyldt med sukkervand. Lysstraalens plads 
paa papiret blev ofte flyttet og samtidig blev porcellæns- 
skaalen flyttet med. Paa og omkring skaalen samlet saa 
bierne sig. 
Naar resultatet av dressuren skulde prøvesi, blev et nyt 
ark papir lagt paa bordet, og paa dette blev alle spektrets 
linjer samtidig henkastet. Ingen lokkemat blev anvendt ved 
disse forsøk, saa bierne bare hadde de forskjellig farvede 
spektrallinjer at orientere sig efter. 
Det viste sig at bieme med ganske stor sikkerhet blandt 
de forskjellige farvelinjer var istand til at utvælge den, hvor 
de hadde vænnet sig til at finde næring. Fotografieme (fig. 1-3) 
viser hvordan de efter de enkelte forsøk samlet sig omkring 
henholdsvis den gule, den blaa og den ultraviolette spektral- 
linje. En særlig utpræget evne viste bierne sig at ha til at 
gjenkjende den ultraviolette linje. 
Maud-ekspeditionens videnskabelige resultater. Fra dr. 
H. U. Sverdrup, der som bekjendt deltar i Roald 
Amundsen’s polarekspedition, har redaktionen mottat en 
meget interessant beretning om de videnskabelige resultater 
som er opnaadd under færden langs Sibiriens kyst. Offentlig¬ 
gjørelsen av denne artikel vil bli paabegyndt i januar-heftet. 
