40 
ttlla, numită şi ea P. Wolffiana Siegfr. şi Potentilla tuberoza, pe care ei 
a numit-o astfel 
Un brusture, botezat de ei prealabil în Ierbar Lappa crispa , aşteaptă 
încă să fie lămurit sistematiceşte, fiind de mult în cultură şi în grădina 
botanică din Cluj, cu care a stat în vie legătură. 
In anii din urmă nu mai avea timp să se ocupe mai intensiv de bo¬ 
tanică. Îngrijirea moşiei şi grijile Societăţii agricole din Turda, a cărei 
stâlp a fost, îi răpeau tot timpul. 
Se bucura însă mult, când era cercetat de botaniştii ce se abăteau 
la Turda. 
Autorul acestor şire încă a avut adesea prilejui să privească Ierba¬ 
rul bineîngrijit şi grădina botanică din oraşul Turda şi comuna Sânmihaiu 
a regretatului Wolfî. Cu multă amabilitate primea pe vizitatori şi îe vorbea 
de descoperirile sale — totdeauna şi-a reclamat şie-şi descoperirea plan¬ 
tei Saponaria bellidifolia pe lângă celea enumerate mai sus, — dând bu¬ 
curos îndrumări celor dornici de-a regăsi plantele rare ale acestui ţinui 
Acum s’a dus unul dintre ultimii reprezentanţi ai generalei însufle¬ 
ţite de botanişti ardeleni din jumătatea a doua a veacului trecut; s’a stâns 
ultimul farmacist ardelean, care jertfea şi pe altarul zeiţei Flora. 
Amintirea botanistului Iul iu Wolfî se va păstra în analele Florei 
ardelene cu recunoştinţă. m 
Nachruf auf Dr. Julius Wolff. 
Von AL. BORZA. 
1 
Am 31. Januar 1921 ist in Turda einer der tuchtigsten Floristen 
Siebenburgens gestorben. Magister pharmaciae und Dr. chemiae der 
Wiener Universităt, hat Julius Wolff die Flora seiner Umgebung und 
besonders des Arieş-Taies jahrzehnteiang durchforscht. Die Flora der 
Schlucht von Turda und des Berges Scăriţa bei Poşaga wurden haupi- 
săchlich durch die fioristische Tătigkeit JuliusWolfFs und seines Vaters, 
Gabriel Wolfî weltbekannt, indem sie in Kerner’s «Flora exsicc. 
austr. hung.» nicht weniger als 47 interessante Pfîanzen der Turdaer 
Gegend ausgaben. 
Seinen Namen fiihren folgende Pfîanzen: Dianthus 1 ulii Wolffi 
Păterfi, Potentilla Wolffiana Siegfr. Er selbst gab der seltenen « Potentilla 
tuberosa Woiff« den Namen. Im Herbar (und kultiviert im botanischen 
Garten von Cluj) gibt es noch eine unpublizierte Lappa crispa , die er ge- 
funden hat. In seinen Garten von Turda und Sânmihai kultivierte er vieie 
Seitenheiten der siebenbiirgischen Flora, die er in Geseîlschaff seines 
Vaters und der Botaniker seiner Generation: J. Romer, FI. Porcius. 
I. Csat6, J. Barth und L. Walz kennen lernte. 
Sein Andenken wird in den Annalen der vaterlăndischen Floristik 
jederzeit mit Dankbarkeit und Anerkennung genannt werden. 
