26 
traci, în administrarea Universităţii. Aşa s’a pus baza Muzeului botanic, 
prin cele 53,042 plante de herbar, reprezentând 7316 specii, predate cu 
inventar primului profesor Dr. A. Kanitz la 13 Iulie 1873, care le-a aşe¬ 
zat, în lipsa unui local propriu, în locuinţa sa. 
In decursul alor 25 ani de profesorat Kanitz a cumpărat şi a colec¬ 
tat un număr frumos de plante, alcătuind un herbar propriu ai Universi¬ 
tăţii, cu plante exotice şi europene, care au fost împărţite din negligenjă 
mai târziu în herbarul »Muzeului«. Pentru un început de muzeu a câşti¬ 
gat modele de ciuperci, o colecţie paleobotanică etc. 
Puţine urme a lăsat directoratul profesorului Dr. ]. I stvânf f y(î897— 
1899;. Ceva mai mult a contribuit la îmbogăţirea herbarului profesorul Dr. 
V.Borbâs. care s’a instalat cu o parte a herbarului într’o casă cu chirie 
în primul ^institut de botanică sistematică* în anii 1904—6, cât a fost pro¬ 
fesor la Cluj. 
Profesorul Dr. Al. Richter a fost însă acela, care nu numai a des- 
voltat în măsură mare herbarele prin schimbul extins de plante şi prin 
excursii nenumărate, ci a pus temelia Muzeului propriu zis. Cu voinţă şi 
stăruinţă de fier a câştigat dulapuri vechi de unde a putut, a stors fon¬ 
durile necesare dela Minister pentru zeci de dulapuri noui; a colectat în 
tară şi în drumurile sale din Apus, făcute adesea pe banii statului, nume¬ 
roase obiecte muzeale frumoase. Prin Ministerul agriculturii a strâns dela 
direcţiile pădurilor trunchiuri de lemne de pădure, obiecte teratologice, 
fructe, seminţe. Cu ajutorul personalului ştiinhfic şi de serviciu înmulţit 
pe încetul, a aranjat Muzeul în coridoarele şi suterenul Institutului bo¬ 
tanic unic după moartea lui Borbâs. Când n’a mai avut loc în edificiul 
Universităţii, a trecut în edificiile părăsite ale vechiului teatru naţional. 
Aci a instalat colecţia dendrologică, carpologică, Muzeul istoric, partea 
sistematică, colecţia de produse vegetale din patrie etc. 
Tot materialul acesta preţios de Muzeu, împreună cu herbarele Uni¬ 
versităţii şi ale Muzeului nu aşteptau decât clădirea noului institut bota¬ 
nic pe terenul admirabil al Grădinii botanice noui, cumpărat de guvern 
tot lastăruinjaprofesorului Richter. In budgetul anului 1911—12 se pre¬ 
vede în sfârşit prima rată din suma de P/ 2 milion coroane destinată de 
guvern pentru noua Grădină botanică şi pentru noul Institut, ce trebuia 
să cuprindă colecţiile atât de prefioase ale Muzeului botanic, risipite în 
vre-o 10 localuri. 
Pensionarea profesorului şi în urmă răsboiul mondial a oprit lucră¬ 
rile în curs. Sub provizoratul de un an al profesorului Dr. Băla Pater 
herbarul Muzeului a fost mutat într’un edificiu din noua Grădină botanică 
Sub ultimul director maghiarprof. Dr. Ştefan Gyorffi, Herbarul Mu¬ 
zeului a fost din nou mutatîn localul ^Institutului de botanică sistematică* 
actual, fiind finut la curent cu colecfiile ce apăreau continuativ. Restul 
Muzeuiui n’a suferit însă nici cea mai mică schimbare spre bine în tot 
decursul răsboiului. 
