m 
sim o analiză mai precisă şi un tablou sinoptic complet ai tuturor for¬ 
melor «botanice». 
în următoarele reproduc ciasiîicarea Iui C. K. Schneider 1 ) în legă¬ 
tură cu analiza exemplarelor ce mi-au sfat la îndămână la Cluj, şi a date¬ 
lor din literatura noastră botanică» 
Gem Malus Mii Ier, 
Sect. Eumalus Zabel, 
1. AL siluestris Miîler (Sinonime: Pyrus Malus sylvestris L., AL 
communis Lam„ AL acerba Meraî, Pyrus Malus var. austera Wallr., 
Pyrus acerba DC., Pyrus Malus var. glabra W. Koch, AL communis 
var. sylvestris Beck), 
Var. a. fypica, cu ramuri spinescente adesea, cu peduncul şi calicia 
de tot gîabru, ori peduncuîul la bază numai mult pufin păros, frunzele la 
incpuî pubescente pe nervure şi pe dos, îa urmă de tot glabre ori la bază 
pufin păroase. Fructul rotund ori pufin oval, în medie cu diametru de 
1 cm., la maturitate galben-roşu, acru, amar. 
Popular: Mărul paduref cu merele pădurefe sau sălbatece, numite 
şi coricove, mere-acre, mere-pădurefe 2 ). Răspândit în Europa centrală, 
mai rar spre Sud şi Sud-vest, deasemenea în Nord şi Est. In Azia pro¬ 
babil lipseşte. 
La noi se găseşte prin pădurile de şes şi deal, în întreaga fără. 
Limita lui superioară de vegetaţie este binecunoscută în România ciscar- 
paiină. . 
în Muntele Gutin din Nordul Ardealului nu merge mal sus de 919 m. 3 }. 
în Transilvania centrală 4 ) limita superioară pare a fi 1010 m. după 
datele culese deîa Sovata (990 m., jud. Mureş Turda), Rodna-veche (932 
ut, jud. Bistriţa Năsăud), Csomakoros (1078 m.) şi Keresztvâr (1137 m.}> 
în Carpafii sudici 5 ) se cunosc staţiuni şi mai elevate: în Munţii Fă- 
gărăşului pe creasta Gârdomen îa 1121 nu în Munţii Sibimlui îa Jma îa 
1200 m. şi Ia Gurarâului îa 1208 m. Pe Piatra Craiului se cunoaşte la 
1047 im pe Retezat la 1085 m. 
în Banat maximul elevaţiei este 774 m. îa Cracu Babii lângă Sta- 
ierloc 6 ). 
Din Munţii Bihariei avem mai multe date'O, care dau o medie de 
1000 metri. Vidra de sus (1132 m.), Piatra Rusului «1045 md, Valea Saca 
(957 m.), Plopiş (80 i m.), Mestecini (987 m.), Colţii Trăscăului (1105 m.), 
Dosu Capşi (1224 m.). Kerner Ta văzut cultivat la 1188 m. 
9 IUustrîertes Handbuch der Laubhoîzkunde, t. I. p. 714—725. 
9 Z. C. Panfu: Plantele cunoscute de poporul român, p. Î5S. 
•) F e k e t e-B î a 11 n y: Az erdeszeti ielentdsegu fâk is cser|ek elterjedese $ 
Magfar ÂUam teriileten (1913), t. L p« 350. 
*) Op. c. p. 415. 
*) Op. C. p. 472. 
9 Op. c. p. 524. 
Op. C, p. 573. 
