Pentru vechiul regat aşteptăm date mai amănunţite tu privire Ia 
distribuţia orizontală şi verticală a acestei specii în lucrarea dlui Dr. PI 
Encuîescu, ce se va tipări curând. 
Artur Gorovei şi M. Lupesc u amintesc în lucrarea lor folcloris¬ 
tică o trei feluri de mere pădureţe iernatice: Pădureţe cu faţa albă şi gust 
acru, p. cu fata roşie şi gust acru şi p. cu fafa albă şi gust duîciu. Lip¬ 
sesc amănunte botanice cu privire la aceste trei feluri de mere pădureţe. 
Forma aceasta îypica am văzut-o din următoarele locuri în coîec- 
fiunile noastre 2 ): 
Belioara (jud. Turda Arieş) Ia 850 m., plantă foarte gîabră, numită 
de popor «măr pădureţ», cultivat Ia marginea unei grădini (H. U. şi H. B., 
leg. Borza). 
Cluj-Hoia (H. M.) Ia margeni de pădure; tot acolo (H. B„ leg. Borza) 
cu fructe de 3, Ia alţi pomi 4’5cm. în diametru, primele globoase, cele din. 
urmă ovale, de coloare galbenă verzuie, cu pată roşie în fată. 
Exemplarele colectate în Grecia (Orphanides), Ungaria (Janka)şl 
Austria (Kerner Fî. exs. A/ H. No 2438) sunt cunoscute în literatură. 
Forma aceasta, de şi reprezintă adevăratele mere cele mai pădureţe, 
a fost cu siguranţă In parte punctul de mânecate pentru merele culti¬ 
vate .. Deşi exemplarele noastre corăspund pe deplin diagnozei rassei celei 
mai «sălbatece», le găsim deja tolerate îa marginea grădinilor, «cu un 
„picior în grădină» am putea zice, deci pe cale de a fi domesticate, deşi 
fructele lor abia pot servi îa înăcrirea unei ciorbe sau copiilor de gustare 
In lipsa unor fructe mai bune. 
Un număr ceva mai mare de mere pădureţe- din herbarele studiate 
m corăspund diagnozei formei «tipice», deosebindu-se prin frunzele mai 
mari şi păroase pe dos, prin pedunculul, caliciul şi recepiacoîul fiorilor 
mai păroase, fără ca să poată fi totuşi indentîficate cu specia următoare* 
Malus pumîla şi formele el 
Cred că are deplină dreptate C. Schneid er când propune să deose¬ 
bim. forma aceasta ca 
var. b. hortulam 3 ), de care fin poate şi multe plante indicate mai 
sus din isvoarele literare. 
Exemplarele văzute; 
Rodna(H,U., leg. Porc ins), cu observarea: «Mere sălbatece foarte acre». 
Frunzele sunt destul de glabre, dar caliciul şi receptacoluî aproape 
pâsîos-păros. 
Cluj-Făget (H. AL leg. Borbâs). 
Cluj-.către Feîeac în Făget (H. O. leg. Borza); frunzele mai bătrâne 
calvescente, caliciul păros.. 
1 ) Botanica Poporului Român, Folticeni, 1915, p. 70. 
2 ) fi U. «. Herbarul Universităţii din Cluj; H. AL - Herb. Muzeului Naţiosai 
fSMilvan; H. B. «= Herb. prof. Borza; H. Baumg, — Herb. Baumgarlen. 
9 i. C. p. 715. 
