n 
afirmativ deia o mănăstire călugărească, îăspândite pe 
ia Sibliu, Gîuj, Arad, numite aci de unguri şi «fiirtos âlma», botezate 
In urmă de Bereczky de «havasi furios^) 1 , 
M. munteneşti rotunde şi coadişe din jud. Suceava (Rădăşani) 2 ) par 
a fi o altă rassă. 
M. nebuneşti. lud. Suceava (Rădăşani) 3 ). 
M. cu niezu roşii. Pe Mureş (Teluş). 
M. oarzăne, Una dintre varietăţile cele mai străbune («-hordearia» la 
romani ?), pomenită şi In dicţionarul dela Caransebeş 4 ), răspândită 
în Transilvania întreagă, ca mere de vară neultoite. Ţinutul Rodnei 
(Măgura şi Rodna veche), Munţii Apuseni (Sălciua, Albac), pe Mu¬ 
răş şi Târnave (Beşineu, Blaj, BobohaSma, Dealc, Iclod, Lupu, Pre- 
sace, Sălcud, Sâncel, Sânpetru, Sliranic, Şeulia română, Tătârlaua, 
Tothaza, Vad, Găbud, Veseuş, Vamoşcdorheiu), Banat (Zăgujem), 
Maramureş (Borşa), Câmpie (Sânpetru, pronunţate «uarzăni», soiul 
de aci poate identic su «borizit alma» al ungurilor). 
M. orz eşti In vechiul Regat 5 ). 
M. panabrici. Ţara Bârsei (Braşov» Scheiu), Amintite şi de Z, C Pantu ) 6 
M. parişi ori parişe. O varietate veche ardeleană, amintită deja în 
veacul al XVI Mea, răspândită mai vârtos pe Murăşu! superior şi 
finutul NlragiuiuL în livezile de pomi boereşti se cultivă mai multe 
rasse (zold paris, lokodi paris, hosszu es kurtaszâru pâris alma, 
feher pâris, oriâs paris, tokpâris, pâris mâssa) 7 ). în grădinile ţărăneşti, 
române o singură rassă. Pe Murăş (Băcâia, Geoagiu in jud. Hune¬ 
doara). Abrud, 
M, părădăi (paradize). Pe Murăş (Cugîr). Paremi-se o rassă mai nouă, 
introdusă din Apus(?). 
M. păsătoase. Pe Murăş şi Târnava mică (Băgau, Pânade), Cred că 
este identic acest măr cu cel mălăef. 
M, pa şti le. Cu siguranţă un soiu primitiv, Sălcud, 
M. p atu le. Cele mai valoroase şi delicate mere vechi endemice ardelene, 
intrate din grădinile fărâneşti în pepinierele şi livezile sistematice 
dela noi şi în urmă In Apus. Se cultivă pretutindenea, în rasse ne¬ 
altoite şi ultoite, cu coloare puţin diferită. Numele se promutâ ca 
*) Op. c. t. îl. p. 365, Vezi şi «Erdeiyi Gazda* i. V. p. 404 şi articolul «alma» 
din Rival Nagy Lexicon (cu planşă colorată). 
2 ) G o r o v e i - L u p e s c u, op. c. p, 69- 
3 ) Gorov ei- Lupesc u, op, c. p. 70. 
4 ) Borza In «Dacoremania» p. 360. 
§ ) O î ă n © § c u, Rap. exp. Parts p.*256. 
@ ) Op. c. p. 163. 
^Berecky, Op. c. p. 300—301 şi «Erdeîyi Gazda», t. V. p. 405; în Molnâr 
Pomoîogie hongr. Ilvr. IV. No 12 descrisă sub rassa «pomme paris rouge de Maros- 
s ^ k » Rother Pariiapfel, marosszeki plros pâris», care este de altfel cunoscută şi in 
Pomoîogia universală. Vezi Leroy, Dict pom. IV, 526, 
