78 
«batuie» (Biertam,]ud;Târnava măreţi k Bănie), «bitule» (Bobâîna, jud. 
Hunedoara) «boatul* (Mischiu lângă Turda, după ungureşte), «boatur», 
(Satu-mare). Ungurii le zic «baiul-alma» (narancs-alma, iiveg-alma)*), 
iar în literatura pomoîogkă sunt cunoscute sub numirea de «Pomme 
Batulîen» * 2 ), «Pomme de Transylvanie», «Batullenapfeb. 
M, pa tu la te. Cultivate în jud. Gorj, Vâlcea şi Neamju 3 ). După descriere 
par a fi înrudite rassa cu precedentă. 
M. pere. Munţii Apuseni (Abrud), Jud. Suceava (Rădsşeni 4 ). După Rapor¬ 
tul exp. Paris p. 255 foarte puţin răspândite. 
M. petruşele. Foarte primitive, răspândite în Munţii Apuseni (Abrud, 
Albac, Sălciua, Bulzeşti pe Crîşuri). 
M. p e t r o a s e. Sub această numire par a se ascunde mai multe rasse 
de iarnă, nelatolte şi altoite. Jud. Cenad (Şeltini), Valea Pietrişului 
lângă Mureş (Roşia, Obârşia, Corbeşti), Petrilaca Română, 
M. plotogoase. Banat (Zăgujeni) 5 ), 
M. politice. O varietate veche, distinsă, cultivată mult în Munţii Apuşeni, 
pe Murăş şi Târnava în Ardeal Originară- din jud. Alba inferioară, 
probabil dintr’o «poiană mică» de lângă Bucerdea vinoasă 6 ), a pro- 
dus chiar 2 rasse, deosebite mai ales prin culoare. Forma şi talia, 
merelor rambitr, de gustul merelor pepine. Mocanii din Munfii Apu- 
seni pronunţă: poenfee, ungurii numesc acest mâr «pânyik-âlma», 
introdus şi în pomologia ştiinţifică sub această numire. 7 ) 
M. popeşti. Foarte răspândite în Transilvania, adoptate şi de saşi şi 
unguri, care le cultivă pe o scară întinsă sub numirea de «szâszpap- 
alma« şi «Pfarrerapfel 8 ). Localităţii din centrul şi sudvesîuî Ardealu¬ 
lui unde se cultivă cu siguranţă din străbuni: Balomlr, Băita, Beşineu, 
Cetea, Decea, Frâna, Meşcreac, Tătâriaua, Vingard. Nu ştiu dacă 
sunt aceeaşi rassă merele popeşti din jud. Suceava CRădăşani 9 )). 
M. p o s a d e. Valea Pietrişului pe Murăş (Corbeşti, Roşia, Obârşia. Pietriş). 
M, posâpete. Jud. Târnava-mare (Copşa mare). 
M. râioase. Jud. Alba Inferioară (Blaj, Ciuîud, Teiuş). 
M. râncede, cu «ghlată» în carne. Pe Murăş (Beîdiu). 
*) Nagy F. în «Erdelyi Gazda», i. V. p. 397; Bereezky op, c. In mai multe 
locuri; M o 1 n â r, Pomoîogie hongroise, livr. I. f No !; Revai Nagy Lexicon, articolul 
«alma», cu planşă colorată. 
2 ) Gr. M ă ru n te an u- Sf Inx aminteşte în op. c. p. 183 merele «Batullen 4 tn 
treacăt, fără ca să bănuiască măcar, că este vorba de cel mai bun solii, neaoş româ¬ 
nesc, o glorie internaftonală a pământului şi a horîicuHurei românei 
â ) Oîănescu, Op. c. p. 255. 
4 ) G o r o v e i - L u p e s c u, 1. c. 
s ) Borza în «Dacoromania» p. 360. 
6 ) «Erdelyi Gazda» t. V. p. 404 şi B e r e c k y, op, c. t. II, p. 333—334. 
T ) Nagy, Mâgyarorşzâg gyămolcsâszete, 10; Lite as, Illustr. Handh. d. Obs&* 
IV. 489; Thom., Guide pratique, p. 143; Moinâr, Pşmologle hongr. livr» I. No % 
s ) Berecky, op. c. t II. p. 373. 
s ) Gorovei-Lupescs, op. c. p. 70, 
