33 
&zâszpap-a., soin stfibaii, verosimil identic cu merele de «CIşnădie» şi 
alte rasse răsărite în scaunele săseşti ale Transilvaniei, îmbrăţişate 
cu multă râvnă de unguri 1 ). 
M. tanere sau tanghere. Raşsă împrumutată dela unguri, care îi zic 
acestei rasse endemice «magyar tânyâralma», franţuzeşte «Rambour 
hengrois». Centrul de disperşiune judeţul Alba inferioară după Be- 
reezky 2 ). La români pe Murăş (Teiuş), Munţii Apuseni (Abrud) şî pe 
Târnave (Blaj şi jur). 
M. Torok Bâlint (Tiirkischer WeinlSng, «Vineuse rouge d'hiver», «Seîg- 
neur dliiver», rassă înrudită cu merele de Steftîn, răspândite prin 
toate ţinuturile ardelene. 
Tor dai pir os kalvil, numit astfel de Bereczky 3 ) un măr descoperit 
* de Dr. ]. Wolff la 188 L 
Ai vaialma, împrumufate cu mime cu tot dela unguri, la Mischiu lângă 
Turda. 
îzîetes zbid alma este numai în parte identic cu un soiu de «mere 
verzi». Introdus în pomoîogie sub numirea de «Oriiner SchmeckapfeM, 
M. fontoşe, împrumutate dela ungurii ardeleni, care le numesc «nyârl 
fontos» (poate = Rambour d’ete ?). Poate să fie introduse din ve¬ 
chime din Franţa 5 ). La români: Munţii Apuseni (Zlatna). 
b) Soiuri străine 6 ). 
M. Baumberger sau m. grănifereşti. Ţinutul Rodnei (Rebrişoara' 1 . 
M. rana ta ne (,Jonathan“, din America). Banat (Zăgujeni) 7 ). 
M. led ere. (Leder-Aplel). Banat (Zăgujeni). 
M. marşance m. mărşanche, m. mărşanjche, m. Marşanţchi 
(Maschanzker-Apfel, Reinette batard) introduse în fostele graniţe 
militare dela Năsăud şi din Banat 8 ), originare din Saxonia, numite 
şi „pomme de Borsdorf, Edeîsborsdorfer”. 
‘ţ Numiri străine : Csokros tânyeraîma, pap-alma, pomme cure, săchsischer 
Schwedischer Carl-Apfei Vezi Bereczky, op. c. t. II, 373; Stoll, Ost. Ung. Fo~ 
mologie, V, 3; Molnâr, Pom. hongr. livr. IV, No 11. 
s ) Op. e, f. II, p. 237-238 şi t. IV, p. 339-340; Molnâr, Pomoîogie hongr., 
Im. IV, No 9 cum tab. coL Tot acolo, sub No 10 este descrisă şi rassa înrudită, tot 
de obârşie ardeleană, cunoscută sub numirile străine: Rambour noir, pomme plate 
noire hongroise, schwarzer Rambour, fekete tânyeraîma. Cultivate icî-colo prin Tran¬ 
silvania, mai mult în jurul Bistriţei. 
*) Op. C. t IV, p. 355-56. 
4 ) Idem, t. IV, p. 221—222. 
8 ) Idem, t. II, p. 355-78. 
O bună clasificare botanlcă-pomologică a merelor din Austria, introduse şi în 
ţinuturile noastre sub regimul habsburgic, este: H ay ek, FI. von Steîermark, t. I, p. 
951—961 (1908—191 1). Vezi şi pomologiiîe lui D î e î, Decaisne, E> i 11 r i c h, Lucas, 
Oberdieck, Lauche, Stoii, pe lângă autorii maghiari şi români citaţi mai sus. 
7 ) B o r z a în «Daeoromania» p. 360, 
Idem. 
