84 
M. n oro an ce. Din pepinierele de pe Mttrăş şî Târnava. 
M. tir o le. Ruieni în Banat (jurul Caransebeşului). 
M, rene te (Jud. Suceava, la Rădăşeni) 1 ), m. r ane t uri (comunele din 
valea Pietrişului pe Murăş), m. rănete (Banat, corn. Zăgiijeni 2 ), 
M. tirchîşetafle (Tiirkische Tafel-Aepfel). Banat (Zăgujeni) 3 ), 
M. de uit oaie se numesc soiurile mai nouă răspândite din pepiniere. 
Afară de acestea zeci şi sute rasse noi apusene se cultivă sporadic 
chiar şi de ţărani ici-colo. 
* 
Deşi sunt sigur, că multe din cele peste 190 numiri înşirate aci se 
acopăr, de altă parte sunt conştiu de lacunele mari aie enumerafiei mele 
Un lucru se deprinde însă de pe acum cu certitudine, că ţara noastă 
este printre cele mai prielnice culturii merilor, şi printre cele mai bogate 
în soiuri indigene. 
In special este leagănul unui număr foarte mare de rasse primitive, 
care pe cât simt de puţin interesante din punct de vedere pomologic,pe 
atât suni de importante din punci de vedere botanic ştiinţific, pentru 
studiul origine! acestui preţios fruct 
Munca depusă în urmărirea acestei probleme poate nu va fi deci 
zadarnică. 
La flore des Jardins des paysans Roumains. 
L Le pommier (Pţ/vtis Malus U. 
(Răsumâ). 
L’etude presente est la" premiere d’une sârie d’itudes botanigues 
des planies adoptees par le paysan roumain dans son jardin. 
Le pommier est un des arbres fruitiers Ies plus repandus dans 
îes vergers des paysans de notre pays, 
L’origine des innombrables races cultivees se reduit, au point de 
vue botanique ă quelques especes sauvages spontanees. 
A. De Când© II e croit, que îe AL silvestvis de mâme que le AL 
communis sont prehistoriques et indigenes en Europe et dans î’Asie 
occidentale, 
*) Gorovei-Lupesca, 1. c. 
2 ) Borza, î, c. 
3 ) Idem. 
4 ) In cursul tipăririi ultimelor pagini din acest studiu am primit deîa dî O h. 
V e î i c i u, profesor Ia Caransebeş încă următoarele soluri de mere cultivate în co¬ 
munele Borlova, Ruieni şi Apadia din jud. Caraş-Severin: M. pupăzate, m. sâ rtice, 
m. botu-oii, m. ţigăneşti, m. dulci, m. Bu di eşti, m. «ranete» şi m * 
«maşanchi», care se iconografiază acum In institui nostru botanic,; li mulţumesc fi 1* 
acest loc pentru preţioasele-i contribuţii. 
