BULETINUL DE INFORMAŢII 
AL GRĂDINII BOTANICE ŞI AL MUZEULUI BOTANIC DELA 
UNIVERSITATEA DIN CLU/. 
BULLBTIN D’INFORMATIONS 
DU JARDIN ET DU MUSgE BOTAN1QUES DE L’UNîVKRSITE DE CLUJ, 
ROUMANIE. 
Voi. II. 1922. No. 1. 
Oecologia plantelor halofile din România, compa¬ 
rate cu cele din Ungaria şi şesul Tisei din 
regatul SHS. 
(Die Oekologie der Halophyîfen Romăniens, in Vergieich mit den- 
jemgen Ungarns und der Theiss-Ebene des Kdnigreichs SHS). 
De 
IULIU PRODAN. 
Cluj. 
Formarea solarilor sărate şi caracterele lor. 
Stâncile transformate şi desagregate în decursul perioadelor geolo- 
I .7 a ™°. un de vin în atingere cu atmosfera sunt supuse unor procese 
zico-cmmice, cari dau naştere diferitelor soluri. 
num n * re ,£° Iur ^ e acestea, săraturile ocupă un loc destul de însemnat. Se 
e tl j e8c acele locuri, cari sunt de natură fixată, absorb apaşi 
nt P l ţtm improprii agriculturei. 
cele 1 r f;, ur ^ e cunoscute ale României se aseamănă întru toate (afară de 
de ~« ra ^ u * m aritim) cu acelea ale Ungariei, cunoscute sub numirea 
num* ui sau » 8z *k es “ Picura şi cu acelea ale Americei descrise sub 
ana rf 6a v . c ^ a îkaly w (sol cu alcalii). Ele se nasc în genere acolo, unde 
rile n P ° e nu are scur S ere J de aceia ea se adună în lacuri, iar săru- 
mna; f Can îe con îi ne m soluţiune, rămân în soi sau în apa solului. In 
u | acesta se nasc toate stepele sărate. 
scu ln § esul . din cursul Dunării abia găsim teritorii cu totul închise, fără 
lată A 6 ’ l ăsim n con b s ă foarte multe locuri, cari nu au scurgere regu- 
unril > e * ^ ră g an uî în Muntenia dar cu deosebire marginea acestuia, 
sau format cele mai multe sărături. 
întrea" ! ormarea locurilor sărate din vechiul regat a conlucrat o serie 
chim* ă h ^ ac ^ or b dintre cari ca principali amintim apa, care pe cale 
PămVt • °P ar ^ e disolvă sărurile, precum şi alte materii ce se află în 
clisa» I ar P ai ’te contribue la măcinarea stâncilor, pe cari le 
In modul acesta se naşte un petriş, constătător, din bucăţi mai 
