5 
In fundul. depresiune! uscate creşte: Beckmannia erucaeformfs cu 
Hekochloa explicata (L'K) Hack ici colea Plantago tenuiflora (uscat). 2. 
Ceva mai sus Atriplex litorale împreună cu Camphorosma ovala (foarte 
copioasă), Leptdium ruderale, Asîer pannonicus , Plantago maritima. 3. Arte- 
misia monogyna. 4. Pe marginea îor Andropogon îsehaemum cu Lotus 
corniculatus , Centaurea iberica, Crepis setulosa , Carduus nutans, Trifolium 
repens , Trifolium fragiferum. Tot aici, în unele depresiuni cercetate de 
vite, găsim Palicar ia vulgaris, Plantago lanceolata, Lotus corniculatus, unde 
solul e mai gol Bupleurum tenuissimum , în urmă Trifolium fragiferum. în 
stufurile băltoase şi poate puţin sărate (pe margini), îa Padina lui Vasile 
găsim; Ranunculus lateriflotus , /?. polyphyllus. In alt loc Mysotis caespitosa 
(M. gettica Grecescu), Nasturtium Kernerî , iar pe margini Afj/ 0 s#n/s mi~ 
nimus^ Toamna In locurile uscate dela Comana apare Sd//# autumnalis , 
iar primăvara Ornithogalum tenuifolum. Ranunculus pedatus, Trifolium , 
striatum T. pallidum etc. 
La Piscu (între Vameş şi Piscu) 1. In locurile mai apătoase Rumex 
limosus, Heleocharîs palustris , Juncus Gerardi, Atropis limosa. 
2. Atropis limosa predominant. 
3. Polygonum aviculare. 
4. Camphorosma ovata (în floare) pe prispele sărăturilor. Tot aici, în 
alt loc al zonei aceasteia găsim Lepidiiim crassifolium , împreună cu Atropis 
limosa , iar ceva mai înăuntru Trigonella Besseriana Ser. 
5. Ceva mai înafară Artemisia monogyna, Dianthus collinus , iar mai 
departe Cynodon Dactylon. 
Formaţiunile amlntitite atât din jurul Bucureştilor, cât şi din Dobrogea 
se aseamănă foarte mult cu cele ale Ungariei (şesul Ungariei) Fâneţeîe 
sărăturilor din Ungaria însă diferă de cele din România printr’o aso¬ 
ciere deosebită a speciilor şi prin grandiozitatea îor, ocupând teritorii 
foarte estinse, până când cele din vechiul regat nu sunt altceva decât 
nişte fragmente ale acestora. 
Ce vegetaţiune au fâneţeîe din fosta Ungarie şi Ungaria de azi se 
va vedea mai îa vale. In cursul Dunării cele mal însemnate fâneţe sunt 
ncelea din pădurea Kozora, aproape de comuna Bezdân (jud. Bâes-Bodrog). 
Aici, începând dela partea internă mijlocie spre periferie (pădure) am găsit 
următoarele plante: ! Mai 1912. 
U In centru predomină Alopecurus pratensis, printre care creşte Tara- 
xacum paludosum , Nasturtium Kernerî, în locuri mai mocirloase şi puţin 
sarate Myosotis caespitosa. In unele păşuni predomină Nasturtium Kerneri, 
printre cari găsim Trifolium ornifhopodioides , Ranunculus lateriflorus, Plan- 
togo tenuiflora. 
2. Partea aceasta centrală e înconjurată de o zonă ruginie sau bru¬ 
neta, care constă din Festuca pseudovina (nu e înflorită). Uniformitatea 
cestei zone o întrerupe Ranunculus pedatus. 
f r ^ înafară apare o zonă albă compusă din Ornithogalum tenui- 
jo mm, printre cari găsim următoarele plante: Ranunculus pedatus, Aster 
£ nus (m frunze), Cerastium semidecanirum, Artemisia monogyna (în frunze), 
r °mus hordaceus, Plantago lanceolata (în frunze), potentilla argentea (în 
unze), Allium vineale (în frunze), Festuca pseudovina (în frunze), Myosotis 
uscate P° a ^ u ^ osa> P°dospermum canum, Draba verna şi Gagea pratensis 
Q 4. Zona formată din Artemisia monogyna (în frunze), preserată cu 
hedu m caespitosum. 
