7 
cari supoartă bine atât umezeala cât şi sarea, cum sunt speciile de Chrypsis , 
printre cari se observă ici colea şi câte o tufă de Atropis Peisonis ; cu cât 
e mai ridicat bazenul spre periferie cu atât sunt mai dese tufele de Atropis 
Peisonis. Pe marginea mai uscată a bazenului cresc în număr mare Arte- 
misia monogpna şi Statice Gmelini\ 
Sărătura cea mai uscată ce am văzut-o în centrul Ungariei e cea dela 
Postelek (jud.: Bekes, 12 August 1915.) 
Plantele predominante în această sărătură mai mică ca extensiune 
decât precedenta, erau: Statice Gmelini , Peucedanum oîîicinale , Aster 
punctatus , A monogyna . Printre acestea se amestecau şi câteva plante 
nehalofile cum e Inula britannica, Mentha Pulegium şi Plantago lanceohta. 
Spre judeţul Pest-Piîis-Soît-Kiskun ne întâlnim cu o sărătură frumoasă 
„Kigyosi" aproape de gara Kigyos. Primăvara apar aici în locurile mai 
joase: Alopecurus pratensis , iar odată cu ridicarea solului se observă 
următoarele: Festuca pseudovina, Plantago lanceoiata preserată cu Statice 
Gmelini. în locuri mai joase, dar arate pe vremuri, aflăm: inula britannica, 
Mentha Pulegium, Lephirus pannonicus , Teucrium scordioides. 
Prin şanţurile sărăturilor de aici se observă în număr mare Bolbo- 
schoenus maritimus şi Beckmannia erucaeformis. 
Puntea de trecere între aceasta şi sărăturile mlăştinoase o aflăm tot 
la Chicihaza (Ketegyhâza judeţul: Bekes); aci s’au postat plantele în modul 
următor: 1 . Phragmites communis. 
2 . Bolboschoenus maritimus formând, împreună cu unele specii de 
JitrţcuS' şi cu Aster pannonicus, un brâu foarte estins şi lat, 3. Atropis 
Peisonis , 4. Camphorosma ovata, Statice Gmelini, Artemisia monogpna, 
Festuca rutila. 
Un tapet asemănător cu al sărăturilor din judeţul Bekes (Csatogo) au şi 
sărăturile din judeţul Torontai (Csoka, Karlova) vizitate în luna August 1920). 
Acestea însă sunt întrerupte ici colea şi de agrii roditori fiind ceva mai 
umede decât precedentele. 
2. Mlaştinile sărate. 
Intre mlaştinile şi lacurile sărate din punct de vedere floristic abia 
există deosebire, cu toate acestea le-am separat pentru a le putea compara 
cu cele din Ungaria, unde găsim deosebiri esenţiale între aceste două fe¬ 
luri de formaţiuni. Aceste deosebiri consistă mai mult în construcţia fizică a 
solului decât în natura sărurilor. Anume mlaştinile sărate (numite bara) în 
mare parte au un sol argilos, pe când lacurile aşezate pe nisip au un sol 
mai moale. Diferenţa aceasta de sol contribue ca unele plante, să se spo¬ 
rească foarte bine în jurul lacurilor şi mai puţin în apropierea mlaştinelor. 
. * n vechiul regat, cuprindem sub numele de mlaştini acele sărături, 
cari nu se uscă cu totul nici vara; aici întră toate mocirlele sărate Buzău- 
orailene, cele din cursul râurilor Călmăţui, Bârlad, Prut, cele dintre Iaşi şi 
uorohoi. Tot aici enumărăm locurile sărate ale insulelor şi peninsulelor 
^ jurul Mărei Negre. 
Mlaştinile, precum şi lacurile sărate diferă de sărăturile uscate, prin 
Prezenţa plantelor suculente cum sunt: Salicornia herb ace a, Salsola soda 
zuaeda maritima , Rochia hirsuta , toate trei speciile de Sperguiaria . 
După poziţie şi sol le împărţim în Cis-danubiane şi Transdanubiane. 
. Mlaştinile Cis-danubiane. 
Acestea au un sol argilos-prundos (loess), multe au pe margini şi unele 
