10 
Apele acestea* în afară de substanţele amintite maî conţin încă Sulfat de 
Sodiu şi anume: Ivanacska conţine 0.789 gr. într’un litru de apă. In Deveny 
s’au aflat 0.127 gr. acid sulfuric la 1 litru de apă. 
Luând în considerare că apele mocirlelor variază după anotimpuri 
iar vara în mare parte sunt cu totul uscate, prin ce se alterează foarte 
mult soluţiunile pe cari le conţin, devenind când mai diluate când mai 
concentrate; analiza chimică e mai mult relativă şi are numai însemnătate 
calitativă. 
Lacurile sărate. 
Lacurile sărate le împărţim după poziţie în: a) Lacuri de litoral (Marea 
Neagră.) b) lacuri de stepă (Cis-danubiane). 
Lacurile de pe litoralul Mării-Negre. 
Dealungul ţărmului Mării-Negre se înşiră mai multe lacuri sărate, 
cari întreţin în apele lor şi pe ţărmuri un număr mare de halofite. unele 
dintre ele sunt unite cu marea: Lacul-Sinoie, Gloviţa şi RazemuJ. Ka- 
zemul are o întindere de peste 80.300 hectare, cu o adâncime în gener 
mică, 2—3 m. . jn 
Altele se separă complet de mare prin câte-o limbă de n p> 
peste care trec valurile mării în timp furtunos: Techirghloî, langa 1 > 
îa 16 km spre S. de oraşul Constanţa; şi lacurile dela Constarea y 
Mamaia. , 
Flora lacurilor şi a sinurilor se potriveşte în mare parte, cu 
a mlaştinilor. Pentru ilustrare notăm aici plantele dela Divinjia (Ka )• 
1. Pe marginea apei: Salicornia herbacea, Suaeda maritima. 
caspia , Plantago mar Urna, 3. Arte misia monogyna , Statice urne » 
Frankenia hirsuta . 
Lacurile de stepă. 
Pe toată întinderea şesului Munteniei, se găsesc câteva depresiuni 
mai mici, sau mai mari în cari se adună apele de ploi: acestea sa 
curile sărate. Dintre acestea cităm *) ca principal, începând dela n 
sud: Balta Albă, Balta Amară şi lacul Căinenii. Toate trei se gas . Z 
partea stângă a Buzăului şi au aspectul unor limane fluviatiîe ale nu • 
Intre Buzău şi Călmăţui găsim următoarele: Lacul Sărat de 
Brăila, Iazul şi Lutul Alb, ambele lângă satul Movila Miresn, J 
şi L. sărat Batoguî lângă satul cu acelaş nume pe Călmăţui. r <. o 
Intre Călmăţui şi Ialomiţa aflăm: Plaşcu lângă satul CiociJe, 
netul, lângă satul cu acelaş nume şi lacurile Fundata şi Amara pe 
de nord a râului Jalomiţa. urină- 
Mai însemnat din punct de vedere botanic e Lacuî-Sărat cu 
toarea vegetaţie: (5 August 1910 . In partea internă pe marginea a P e ţ & ' 
1. Salicornia herbacea, Sal soia soda, Kochia hirsuta, Spergulariar ’ 
2. mai înafară: Atropis litnosa Schur, Suaeda satsa, Aster P ann ?!l fâ Ie 
Juncus Ger ar dl In alt loc Bolboschoenus digynus, Atriplex /lf x^ e 
Lotus tenuifohus, Trifolium fragiferum, Artemisia monogynf» 
specii de Atriplex şi Chenopodium. Intre Lacul Sărat şi Brăila (Monu 
0 După C. Brătescu. Analele Dobrogei 1920. Anul 1. Nr. 4.. p. 585, 586. 
