13 
2. Lacul Ludas-t6 e un îac mai mic, care zace spre răsărit dela lacul 
Palics. El e acoperit de Phragmites communis (Trestie'; spre mal găsim 
următoarele plante: Ranunculus divaricatus, Cppevus pannonicus , C fia- 
vescens , C. fuscus, Juncus Ger ax di, Juncus bufonius , Crppsis aculeata , 
Aeluropus schoenotdes ; mai departe ceva: Lepidium crassifolium, Sper - 
gularia salina , Triglochin palustre, Taraxacum bessarabicum , puţin 
Atropis limosa, Aster pannonicus. 
3. Lacul Halas-to e acoperit în mare parte cu Aster pannonicus în¬ 
deosebi toamna. Are următoarea compoziţie chimică 1 ). Carbonat de Sodiu: 
0*9282, Cîorur de Sodiu: 0*1895. Părţile rămase după evaporare: 1T4. 
Observ, că între mocirlele sărate şi lacurile sărate diferinţa principală 
zace în faptul, că lacurile sărate sunt mai bogate în Carbonat de Sodiu. 
Caracterele florei halelile* 
Flora săriturilor cuprinde un număr mic de indivizi, cari se aco¬ 
modează unei clime foarte variate. 
Vegetaţia sărăturilor variază foarte mult după anotimpuri. Adeseori 
acolo unde primăvara găsim o mulţime de specii, toamna abia întâlnim 
câteva, însă acestea sunt atât de copioase încât acoper întreg câmpul; 
aici aparţin: Aster pannonicus , Statice Gmelini . Gramineeîe atât de ră¬ 
spândite primăvara, încă lipsesc şi găsim numai urme din flora lor bogată: 
Cvypsis , Cynodon . O deosebită influinţă au asupra plantelor haîofiîe, căl¬ 
durile mari, din Iulie şi August. Ele întrerup desvoltarea vegetaţiei halo- 
file continentale (facem abstracţie de litoralul maritim) şi fac, să deosebim 
Periode distincte: a) Perioda de primăvară, care ţine până în dricul 
verii, e caracterizată prin plante, cari înfloresc în timpul primăverii, 
b) Perioda de toamnă cuprinde acele plante, cari înfloresc în timpul verii 
Şi ţin până toamna târziu. 
a) Flora de primăvară se compune în mare parte din monoco- 
tiledoane şi dicotiiedoane anuale, cari dispar imediat după cosit. Deşi 
monocotiledoanele sunt în genere slab reprezentate în flora halofilă, cu 
toate acestea întâlnim multe familii, între cari gramineeîe ţin locul prim, 
aşa: Alopecurus, Poa, Festuca, Atropis , Hordeum maritirnum etc. Genu¬ 
rile amintite de prezent sunt în cursul desvoîtării filogonetice, de aceea ele 
sunt puţin stabile, din punct de vedere sistematic (Atropis cu speciile sale). 
Dintre Dicotiiedoane înfloresc şi aduc fructe în timpul primăverii : 
Myosurus minimus, Draba verna , Holosteum umbellatum, Plantago tenui - 
flora, Nasturtium Kerneri , Trifolium fdiforme, T. laevigalum, Ţ. parviflorum, 
F striatum, T. angulatiirn, Ranunculus laterifloras , Cerastium anomalum , 
ocleranthus. etc. etc. 
începând de pe la mijlocul verii flora halofilă, care consta mai înainte 
dm Qraminee şi Dicotiiedoane anuale se schimbă. Predomină Dicoţile- 
coanele şi dintre acestea, locul prim îl ocupă două familii: Compositele 
I 1 plantele cu un ovul: Chenopodiaceele. Dintre acestea multe, numai atunci 
se desvoltă pe deplin, când căldura de vară începe a se mai domoli. Aici 
aparţin halofitele cu tulpina şi frunze grase, cari apar pe lângă mocirlele 
Ş 1 lacurile sărate: Salsola soda, Suaeda maritima, Kochia hirsuta , Spergu- 
laria marginala, Plantago. In unele locuri, pe marginea sărăturilor mai 
uscate, predomină Camphorosma ovata , care escîude din jurul ei orce 
*) bâcs-Bodrog vârmegye monogrâfiâja p. 11. 
