BULETINUL DE INFORMAŢII 
AL GRĂDINII BOTANICE Şl AL MUZEULUI BOTANIC DELA 
UNIVERSITATEA DIN CLUJ. 
BULLETIN D’INFORMATIONS 
DU JARDIN ET DU MUSEE BOTAN1QUES DE L’UNIVERSITlî DE CLU], 
ROUMANIE. 
Voi. II. 1922. No. 2. 
Oecologia plantelor halofile din România, com¬ 
parate cu cele din Ungaria şi şesul Tisei din 
regatul SHS. 
(Die Oekologie der Halophyten Romăniens, in Vergleich mit den- 
jenigen Ungarns und der Theiss-Ebene des Konigreichs SHS). 
De 
IULIU PRODÂN, 
Cluj. 
II. 
Familia? Potamogetonacee* 
Zostera marina L Intre fanerogamele, cari s’au adaptat vieţii maritime 
amintim pe următoarele: Zostera nana , Rappia rosteUata şi Zannichellia 
pedicellata. 
Dintre acestea trei, Zostera nana îşi cufundă rădăcinile în fundul nisi¬ 
pos al mării şi al lacurilor din vecinătate. E cunoscută la Constanţa în 
portul Geovez şi în lacul Sinoie. 
Rappia rostellata Koch. Trăieşte cu totul cufundată în apele limpezi 
sarate şi stagnante, prin bălţile de pe malul mărei, şi prin lacuri: Lacul 
oinoie la Sulina, la gurile Dunărei. Brăila în lacul Sărat. 
Potamogeton pectinatus L. var, interraptns K i t. Suportă foarte bine 
apa de mare, de aceea totdeauna ’l găsim mai aproape de mare; din sinu- 
j" e mai puţin sărate (Razem), străbate tot mai afund în mare. Uneori face 
trecere la Potamogeton marinus t când are frunze mai mici. Dintre Potamo- 
getoni în apele sărate din canalele de irigaţie dela Bekescsaba aflăm: 
' • crispus , P, fluitans în societate cu Myriophyllum verticillatum . 
Zannichellia pedicellata Wahlb. O aflăm în ape stagnante limpezi, 
m curgătoare şi sărate. La începute de culoare verde, mai târziu pe tini** 
P l| J maturităţii devine ceva mai întunecată. In herbar devine aproape jiea- 
§ra. Dacă examinăm cu atenţiune ramurile acestea negre, la vârful fie'căruia 
| asim un fruct pedicelat de forma literei X. Provine pe marginea sinului. 
Kazetn în mai multe locuri (jenissela îângă pod), lacul Tuzla etc. 
