4 ! 
sărate, joase, scurse, Însă. acoperite primăvara cu apă. Talia ei variază cu 
mediul/ in sărături mai puţin concentrate, este mai mare, vegetaţia mai 
puternică; din contra în locurile joase, unde concentraţia so uţiuiiiîor e mai 
mare, planta rămâne pipernicită, prostată, mult geniculată. 
Asocierea. La Ungheni pe marginea bălţilor o găsim asociată cu 
Glyceria spertabilis, Typha laţi folia, Oenanthae aquatica . In apropierea 
staţiei Cucuteni o găsim în societate cu Atropis distans şi Asier pcnnonicus. 
La Grădiştea spre Comana în ochiuri scurse, provine împreună cu 
Heleochloa explicata (LK) Hack, La Bekescsaba (judeţul Bekes) n Ungaria 
centrală în şanţurile fâneţelor irigate o întiinim în societatea următoarelor 
plante: Bolboschoenus maritimus, Trifolium hybridunu Exemplarele mari 
au o inflorescenţă frumoasă, şi sunt întrebuinţate ca plante de ornament 
Eragrostis pilosa (L) P. Be'auV. E planta/câmpiilor nisipoase, a lo¬ 
curilor ruderale, a drumurilor, mai'adeseori o găsim însă pe lângă căile 
ferate de unde ajunge uşor chiar şi în locurile sărate (Piscu). Aici însă 
nu se sporeşte aşa de bine, ca în locurile obişnuite. 
Catabrosa aquatica. (L) B’eauv. E mai comună în locurile mlăştinoase. 
Creşte şi în locuri puţin sărate, aşa în jurul Bucureştilor la Comana. In 
Iugoslavia aproape de Titel se găseşte în tovărăşie cu Atropis distans (L.) 
Gr ise b. 
Aeluropus UtoraUs (Gou) Pari. (Dactylis litoralis Willd.) îl întâlnim 
prin nisipurile mai umede; stolonii se aseamănă foarte mult cu tulpinele 
prostate ale plantei Cynodon Dactylon. De aceea s~a confundat de multe ori cu 
aceasta, care e mai cunoscută. In genere stolonii prostaţi sunt caracteris¬ 
tici nisipurilor. Cu toate acestea planta aceasta e relativ rară, chiar şi în 
asemenea soluri. Conchidem deci, că ea are nevoe pe lângă un mediu 
nisipos şi de o anumită cantitate de sare şi umezeală. Nu o vom găsi 
deci, decât în regiunile, cari satisfac acestor condiţiuni. La Constanţa spre 
Mamaia e însoţită de Juncus maritimus . Pe insulele Smejca şi Curbea 
(lângă lurilovca) creşte printre Salicornia herbacea, Spergularia rubra, Sta¬ 
tice Gmelinî , S. Caspin etc. La Casapchioi printre Frankenia hirsuta şi 
Arthrocnemum glaucum . 
Poa bulbosa L. Aparţine gramineelor timpurii şi de durată scurtă. Înflo¬ 
reşte deodată cu Poa annua, dar perioada de înflorire se mărgineşte la primă¬ 
vară numai. Se găseşte şi în ochiuri sărate a sociată cu Camphorosma ovala 
(comana) şi cu Artemisia monogyna (fosta Ungaria [Serbia] Dernye=Deronya.) 
Poa annua L. E o plantă de primăvară/# care înfloreşte deodată cu 
MelLaria media. Ca plantă ruderală e răspândită pe lângă drumuri şi prin 
lQ curi umede argiloase. O găsim adeseori şi prin păşuni şi fânaţe sărate, 
unde creşte în societatea plantelor, cari înfloresc de timpuriu,/cum sunt; 
o erastium anomalum, Veronica acinos , Myosurus minimus. Aici în urma 
căldurii mari de peste vară piere, dar ploile de toamnă o readuc la viaţă, 
Ş* mcepe a înflori din nou, adese găsim exemplare ieşite din seminţele 
aceluiaşi an. E recomandată ca tapet pentru curte (care poate fi 
C U de umbroasă), deoarece are însuşirea de a creşte deasă, nu e înaltă, 
Ş 1 formează o pajişte moale. 
Sclerochloa dura (L.) Beauv (Poa dura L.) Creşte prin păşuni, drumuri 
câmp, prin ogaşe, şi chiar prin locurile bogate în humus, şi pufin sărate, 
^ aca nu sunt prea înerbate şi copleşite de alte plante mai vivace. O întâlnim 
asociata cu Coronopus didymus, în deosebi prin părţile ardelene: pe Câmpie; 
pe Jangă drumurile de câmp cu Artemisia monogyna (la Dernye = Deronya între 
sunare şi Tisa), în România la Comana provine pe marginea drumurilor. 
