43 
„Perenaîă, cespitoasă. Tulpina ascendentă, 20—30 cm, înaltă, robustă, 
foarte glabră cu 5 noduri. Vaginele frunzelor laxiuscule, internezi; foarte 
glabrii. Ligule trunchiate, 2 mm. lungi, întregi glabre. Lamina frunzelor 
egal de lată, lineară, la vârf obtiusculă 5—10 cm. lungă, 3—5 mm. lată, 
plană sau uşor înclinată, gîaucă însă nu pruinoasă, pe pagina inferioară 
foarte glabră, pe margini scaberulă, străbătută de nervi subţiri, proemi¬ 
nenţi. Panicula la bază adeseori vaginată sau puţin esertă, ovată, 10 
cm. lungă şi 5—6 cm. lată, cam îndesuită, subegâlă, ramurile câte 4—5 
într’un verticil, scabre. Ramurile primare dela bază, au un spaţiu gol (nu 
sunt divise) de A/ z cm.—1 cm. Ramurile secundare şi terţiare sunt atât de 
apropiate, încât ramul primar apare subspicat Spice scurt pedicelate, 
oblongi, cele 3—4 flori de 5’5—6 mm, lungi, palid gălbenii-verzii. Glume 
sterile, inegale, 1*5—2 mm. lungi, ovate, obtuze, glabre, cea inferioară unu 
cea superioară 3 nervată; glume fertile, aproape obovate, la vârf rotunzite, 
3 mm. lungi, în 1 / 5 parte superioară membranacee, 5 nervate, partea mai 
căloasă (mai tare, solidă) foarte subtil puberulă. Glumeîa egală cu gluma 
fertilă, oblongă, obtusă, pe carină puţin aculeată. Anthere 1 mm. lungi*, 
înfloreşte la începutul lui Iunie. Se află în Ungaria centrală, în păşunile 
umede sărate, de pe câmpia Râkos, din apropierea Budapestei. 
Atropis pannonica Hack el, după exterior seamănă mult cu A. disians 
(L.) Griseb, de care diferă prin frunze, cari sunt mai. late şi mai scurte. 
Panicula mai deasă, mai scurtă, verticilii mai apropiaţi. Ramii primari mai 
scurţi, nuzi dela bază până la distanţa de 1 cm., neramificaţi (la A. diş- 
tans sunt nuzi până la 2 -4 cm.) Ramii de rangul al II-lea şi al IlI-lea 
sunt atât de îndesuiţi, încât ramii primari ,apar subspicaţi. Spice mai mari 
5-6 mm. lungi (pe când la A. distans spicele cele cu 3 flori sunt 3'5 
mm., iar cele cu 4 flori 4 mm. lungi). 
Festuca Myuros L. 
Creşte pe lângă drumuri, în locuri nisipoase, pe rupturi de coaste, 
in locuri expuse soarelui. In centrul Ungariei am găsit-o şi în locuri semi- 
sărate în societatea plantelor: Lotus graciiis ş i Trifolium prccumbens 
(Dernye = Deronya, corn. Bâcs-Bodrog). 
Festuca pseudovina Hack. 
O deosebire esenţială între locurile sărate din România şi Ungaria, 
dupăcum am amintit e, că tapetul acestora e mai des, decât a celor din 
România. Baza. acestui tapet o formează gramineele, între cari locul de 
frunte îl ocupă Festuca pseudovina Hack. şi o variaţiune a acesteia var. 
rutila Hack., care diferă „de specia tipică prin statura mai mică, flori mai 
reduse şi prin spiculeţele roşietice. Festuca pseudovina creşte în locuri 
c j e . e . x P use soarelui şi mai rar crescute, atât pe sol argiîos, cât şi pe 
sol nisipos. Evită locurile umede, în cari creşte Kochia hirsuta , Salsola 
soda: 
. v Apare deodată cu plantele haîofile caracteristice, cu deosebire aso¬ 
ciată cu Ranunculus pedatus , Ornithogalum tenuifolium în locuri ceva mai 
uscate, iar în locuri mai umede Podospermum Jacquinianum, Cerastium ano * 
Malum In România o aflăm în toate sărăturile, ceva mai ridicate (Co- 
mana etc.) 
Brornus hordaceus L. 
r ^frecvent pe câmpuri, drumuri, grădini, păşuni, prin locuri cultivate. 
S"5 e Şte însă şi prin păşuni sărate, cu deosebire pe marginea acelora, unde 
oa exemplare frumoase, pe deplin desvoltate. Cu cât ne apropiem însă 
mai mult de centrul soluţiilor sărăturilor, planta devine tot mai piperni¬ 
ci 3 ’ mai săracă în spice (Comana). Forma aceasta pitică, cu spice puţine 
