44 
şi mici, poartă numirea de Br. nanus Weig. ]Un alt efect al concentra- 
ţiuniîor mai mari e, că ele grăbesc coacerea acestor exemplare pitice, le 
fac precoce; încât de multe ori se uscă deja prin Iunie, epocă la care 
celelalte exemplare sunt în plină desvoltare. Exemplare pitice, cu spice 
puţine (Br. nanus Weig) găsim şi în locuri arenoase. 
* Brornus teciorum L. E. mai frecvent decât precedentul, 11 întâlnim 
adesea şi pe lângă căile ferate, de unde descinde păşunile şi fânaţele 
mult-puţin sărate, sufocând de regulă orice altă grâminee. (In fosta-. Un¬ 
garie, corn. Bâcs-Bodrog comuna Dernye = Deronya), 
Din cazul acesta putem conchide, că căile de comunicaţie, cu deo¬ 
sebire căile ferate contribue foarte mult la schimbarea florei originale a 
unui ţinut. Tot prin intermediul căilor ferate se răspândesc o mulţime de 
plante ruderale, cari cauzează daune însemnate, atât direct, cât şi indirect, 
prin faptul, că găzduesc anumiţi fungi paraziţi, cad atacă plantele culti¬ 
vate, d. e. pe Anchusa officinalis L. trăeşte Puccinia dispersa Erikson, 
care atacă culturile de secară, etc. 
Agropyrum junceum P. Beauv şi A. elongatum P. Beauv. 
Sunt cunoscuţi în regiunea maritimă, unde cresc şi prin locuri să¬ 
rate. înfloresc prin lunile Iulie şi August. 
A repens L. /. dumetorum Schreb. 
Provine prin locuri arenoase, însă puţin sărate. 
Lej tunis pannonicus (H o s t) K u n t h. 
E o grâminee, care se observă cu greutate, prin faptul că are nişte 
ramuri particulare rosulare şi prostate. Seamănă puţin cu exemplarele 
prostate de Lolium perenne. Am întâlnit-o în săraturile de pe partea 
dreaptă a Călmăţuiului la sud de satul Cireşiu (jud. Brăila) şi in depre¬ 
siunea dela nord de Tariverde, în partea stângă a şoselei Tulcea— Baba- 
dag—Constanţa (între chil. m. 72 şi 73) pe dealul Hai din (160 rn.) (Con- 
trib. la fi. Dobrogei Enculescu şi Prodan). Aici provine asociata cu 
Plantago tenuiflora W. K., ca şi în fosta Ungarie (Zablya == Zablie corn. 
Bâcs-Bodrog, 9 Iunie 1912 în floare), uneori se mai asociază şi cu Poa annua, 
Polygotrim aviculare. Frunzele verzi proaspete sunt păscute cu plăcere de oi. 
Hordeum maritimutn W i t h. Are mai multe forme, aşa: H pubescens 
Guss., H hirtellum Deg. şi Gussonianutn Pari. Specia tipică şi forma 
acesteia, H. pubescens Guss. o întâlnim în locuri argiloase, expuse, soa¬ 
relui (Degen: Gramina hungarica). H. hirtellum Deg. şi H. Gussowanuni 
Pari. provin în locuri sărate. In România s’a af at până în prezent numai 
specia tipică, şi anume în locuri joase umede sau uscate nisipoase, Iveşti 
distr. Tecuci, Enculescu (Ia Grecescu Supl. la consp. fl. Rom. p. 187.) in 
stepele sărate din centrul Ungariei cel mai comun orz e ti. Gussonianutn 
Pari., care ocupă uneori teritorii destul de însemnate. Diferă de soţii sai 
prin vaginele şi laminele frunzelor, cari sunt păroase şi prin forma glU" 
melei: H. Gussonianutn , care probabil provine şi în România, creşte P rin 
fânaţe mult puţin sărate, însă cu vegetaţie rară. Ocoleşte o vegetaţie prea 
deasă, şi în cazul acesta preferă mai mult locurile puţin sărate însă libere 
şi expuse soarelui. Creşte chiar şi prin locuri puţin inundate.. Asocierea, 
In Ungaria în locuri deschise, în cari apar eflorescenţe de săruri, l-am aflai 
asociat cu Lotus gracilis W k. La Baja (corn. Bâcs-Bodrog, 26 Mai) e 
acompaniat de următoarele plante în mare parte anuale: Horieum muri - 
num, Capsella bursa pastor is, Poa dura ., Matricaria chamomilla , Brornus tec* 
torutn var. longipitus, Br. hordaceus . Iar la Apatin îl găsim în tovărăşie 
cu Brornus nanus Weig. şi Trifbitum striatum . In România preferă ma 1 
mult locurile libere, 
