51 
sim mai des în jurul lacurilor sărate, atât în soluri argiloase în societate 
cu Heleochloa explicata (Lk.) Hack. (Gakova eoni. Bâcs-Bodrog) cât şi în 
locuri nisipoase în societate cu Cyperus pannonicus fLacul dela Palics, 
com. Bâcs-Bodrog^. 
Chenopodium album -L. E plantă tipică ruderală; provine pe lângă lo¬ 
cuinţe, garduri, pe gunoaie, pe drumuri peste tot prin locuri cultivate şi 
necultivate. Statura variază după sol. E una în sol umed sau uscat şi alta 
în sol gras sau mai puţin gras. In sol sărat e mai puţin ramificată, aşa 
d. e. în jurul Bucureştilor. Tot forma aceasta o găsim şi la Apatin \Unga^ 
ria, com. Bâcs-Bodrog). 
Chenopodium glaucum L. E o plantă ruderală, care variază atât în 
statură cât şi în culoare. La început e verde, mai târziu e galbină, în urmă 
roşietică. în locuri salsuginoase rămâne mică şi se apropie de Chenopodium 
salsutn S.chur, Pe marginea mării la TechirghioR în fosta Ungaria în co¬ 
muna Gakova. 
Atriplex hastatum L, E o plantă caracteristică locurilor aluviale, 
umede argiloase. Provine atât în sol argilos, umed, sărat (în jurul Bucu¬ 
reştilor, Lunca Prahovei la Tinoasa, pe Colentina la Fundeni-Marcuţa\ 
cât şi în soluri nisipoase, umede, sărate (Constanţa, Techirghiol). în Un¬ 
garia îl găsim adeseori şi pe marginea trestişurilor în sol argilos gras. 
Aici se sporeşte uneori atât de mult, încât abia putem, străbate printre 
plante. 11 găsim asociat cu Aster pannonicus, Heleochloa schoenoides (L.) 
Host. Zombor şi Militics, com. Bâcs-Bodrog. 
Atriplex mierospermum W. K. Diferă de precedentul prin perigonul 
de lungimea fructului; întreg perigonul e convex şi pe mărgini de regulă 
dentat. Provine şi în locuri sărate şi umede. Spicele mai adeseori corim- 
boase şi dese. (Târgu-Frumos spre Cotnari în lo'c argilos, în Dobrogea pe 
la Constanţa în ioc nisipos . 
Atriplex tataricum L. Specie foarte comună pe lângă ziduri, garduri, 
drumuri; p întâlnim, adeseori, chiar şi prin locuri sărate, cu deosebire pe 
lângă drumuri de câmp, sau prin mocirle scurse (Comana). Specia aceasta 
de regulă are două forme A. Sinuata (H o f f m) şi A. diffusa (Mo g. Ta n d.) 
Dintre acestea în locurile sărate mai comună e A diffusa. (Măcin pe valea 
olatina, Ţechirgiol-Movilă pe marginea lacului.) 
Atriplex patulum L„ Creşte prin locuri inculte, virane, pe lângă gar¬ 
duri, drumuri, de unde trece uneori şi prin sărături. Aici întâlnim mai 
adeseori pe A. patulum L. var. erecta Huds. In jurul Bucureştilor la Co- 
torca în jalomiţa. 
Atriplex Morale L. E una dintre cele mai comune plante de sare; 
ocupă teritorii estinse. Preferă locurile umede Unde apa stagnează puţin 
hmp, iar după aceea se scurge sau se evaporă. Asemenea locuri găsim la 
Comana spre Grădiştea şi la Fleaşca. 
Atriplex roseum L. După înfăţişarea sa externă mai bine i s’ar potrivi 
numele dat mai târziu de Scop oii A alba , Provine atât în locuri uscate, 
inculte şi ruderale (în jurul Bucureştilor, cât şi în sărături: pe lângă sali¬ 
nele Slănic din Prahova, Târgu-Frumos spre Cotnari, Techirgiol-Movilă etc. 
Camphorosma ovata W. K, Cine a călătorit prin luna August prin 
stepele României (între Comana şi Grădiştea), dar cu deosebire prin cele 
ungare a trebuit să observe teritorii extinse colorate în roşu. Culoarea 
aceasta roşie este cauzată de planta cea mai tipică a stepelor sărate: 
Camphorosma ovata W s K, -Fiind plantă atât de caracteristică, ne vom 
pcupa mai pe larg cu dânsa. îi urmăresc desvoltarea de ani de zile în 
jurul Somborului e copioasă). Apare prin luna Martie deodată cu începu- 
