73 
_ Polycnemum arvense L. 
Plantă ruderală, pe-care vântul o mână chiar şi pe locuri mult-puţin 
sărate (Bucureşti). Aici devine mai pipernicită, cu părţile vegetative mai 
reduse, seamănă mult cu exemplarele debile de Camphorosma ovata. La 
Apatin (fosta Ungarie) obvine în societate cu Camphorosma ovata. In Ro¬ 
mânia întâlnim mai adeseori specia Polycnemum arvense L. var. brevi- 
folium Neilr. (P. verrucosum Lang.) Locuri joase cam sărate, stepele 
Buzeo-Brăilene pe Călmăţui îi convin mult. 
Fam. Amarantacee. 
Amarantus albuş L. (A. graecisans L.) E o plantă ruderală din America 
nordică, care s’a aclimatizat în Europa atât de bine, în cât provine chiar 
şi în locuri sărate. In jurul Bucureştilor între Comana şi Grădişte. 
'Fam. Caryophyllacee. 
Silene multiflora (Ehrh.) Pers. E planta caracteristică fânaţelor nisi¬ 
poase, cam umede şi puţin sărate. In asemenea locuri se află în Dobrogea 
pe insula Sf. George, pe lângă Kara-Orman (Brandza) şi în Ungaria 
centrală. 
Gypsophila muralis L. Planta aceasta dichotom ramificată, provine în 
locuri scurse, unde în luna Mai ocupă teritorii estinse. Toamna după căl¬ 
durile mari înfloreşte din nou, cu deosebire prin locurile joase. Un aspect 
frumos ne oferă la Piscu (aproape de sat), unde în tapetul roşu întrerupt 
de Camphorosma am întâlnit nenumărate exemplare de Gypsophila cu flori 
albe sau rosacee. 
Gypsophila trichotoma We n de r. Creşte în mlaştinile nisipoase umede, 
însă puţin sărate. Aparţine plantelor, cari fac trecere între halofile şi plantele 
arenarii. Mai adeseori provine asociată cu următoarele: Elymus şabulosus, 
Eryngium maritimum, Cakile maritima. înfloreşte spre finea lunei August. 
Dianthus collinus W. K, Trebue considerat ca făcând parte din plan¬ 
tele acelea, cari încep a se adapta. Ce e drept până astăzi îl găsim numai 
pe marginea săraturilor, unde devine atât de pitic, puţin ramificat, uniflor, 
în cât am crede, că-avem a face cu altă specie. Piimadată când l-am aflat 
la Brăila, nu i-am dat nici o importanţă, dar mai târziu când l-am întâl¬ 
nit şi prin săraturile dela Piscu, asociat cu Artemisia monogyna, Statice, 
Podospermum Jacquinianum a trebuit să-l cunosc ca o plantă, care su- 
poartă şi un mediu mai sărat. 
Dianthus Pseudo-Grisebachii G r e c e s c u. Mare mi-a fost surpriza când 
răsfoind opul marelui bărbat Grecescu (Supl. Consp. fi. Rom. p. 27) am 
dat peste această garoafă, caie creşte în stepele sărate din Moldova: D. 
Pseudo-Grisebachii Grec. In locuri joase salifere: Lunca Călmăţiului pe la 
Caragelele jud. Buzeu. 
Cerastium anomalum W. K. Intre puţinele Şilenacee halofile întâlnim 
pe Cerastium anomalum. Provine prin locuri umede joase, fâneţe şî 
păşuni nisipoase şi sărate. 
Acolo însă unde predomină Trifjolium pratense nu-1 găsim. Cu cât 
însă fânaţele devin mai sărate, cu atât îl întâlnim mai des şi pe el 
(Comana spre'Grădiştea). Preferă ogoarele sărate unde formează pâlcun 
nlbe, frumoase, în asociaţie cu Ranunculus lateriflorus şi Ranunculus sar - 
dous. In fosta Ungarie (corn. Bâcs-Bodrog corn. Bezdân) la 1 Mai 1 am 
