74 
aflat asociat cu următoarele plante: Alopecttrus pratensis, Veronica acinifolia, 
Poa bulbosa. Uneori cu Cerastium glomeratwn ThuilL, Cerastinm brachy - 
vetalam Desp. 
Spergularia media (L.) Dum. S. rubra (L.) Dum, şi S . marina (L.) Dum. 
Speciile de Spergularia sunt halofile în mare parte. Imediat ce solul are un 
mic conţinut de săruri, ele se şi ivesc. Preferă locurile libere, cu sol fări- 
micios. S. media şi rubra provin mai mult în locuri joase, serate, nisipoase, 
pe lângă saline; S. marina o întâlnim din contra, mai mult în regiunea 
maritimă, prin nisipul mărei. Uneori găsim toate trei speciile pe marginea 
mării, însă S. rubra e mai rară. Plantele însoţitoare sunt următoarele (Sinul 
Razem. 6 Iulie 1912;: Salsola hirsuta, Salicornia herb acea, Suaeda maritim, 
Atropis etc. 
In Ungaria la lacul Palics (Bâcs-Bodrog) îe găsim asociate cu Suaeda 
maritima, iar la Ludasto cu Lepidium crassifolium şi Triglochin palustre. 
Scleranthus annuus L. şi Scleranthus verticillatus Tausch. De regulă 
provin prin petrişuri şi locuri aride, prin câmpii, uneori chiar şi prin 
locuri mai puţin crescute, pe marginea drumurilor, cari conduc prin săra¬ 
turi. Cu cât e locul mai liber, cu atâta cresc mai bine, însă rămân de 
tot pitice şi puţin ramificate. Provin în jurul Bucureştilor, în mai multe 
localităţi. La Cucuteni se asociază cu Polygonum aviculare şi Achillea cotim, 
Fam. Frankeniacee. 
Frankenia pulverulenta L. E de observat, că speciile genului Fran- 
kenia aparţin acelor plante, cari sunt mai rari, şi cari nu se îndepărtează 
mult dela mare.*) Fr. pulverulenta ca plantă anuală începe a se usca deja 
în luna Iulie. Pe insula Smeica, în locuri sărate am întâlnit câteva exem¬ 
plare mici, puţin ramificate, asociate cu Arthrocnemum glaucum. Ele erau 
situate pe loc ceva mai ridicat, decât restul de plante din sărătură. 
Frankenia hispida DC. E singura plantă, care prin florile ei mai 
frumoase şi rnai vizibile întrerupe uniformitatea de culoare verde a insule¬ 
lor şi a sinurilor maritime, provocată de Salicornia, Suaeda etc. Florile 
sunt dispuse în corimbi înghesuiţi, de un roşu frumos. Ca plantă perenaiă 
e uşor de recunoscut prin tulpina, care e fruticoasă, şi are ramuri hispide. 
La Casapchioi (la pod) e asociată cu (14 Iulie în floare,) Arthrocnemum 
glaucum. O mai întâlnim pe insula Kaleh, lacul Sinoie etc. (Brandza). 
Fam. Ranunculacee. 
Myosurus minimus L. .Mai avem câteva zile şi se duce şi iarna: ar¬ 
borii sunt încă goi, paserile mute: iar insectele nu s’au trezit încă din 
somnul lor hibernal. Deodată blândul soare apare revărsându-şi binefăcă¬ 
toarele lui raze asupra promoroacei şi chemând la viaţă o mică plantă 
palidă, ca şi astrul, care o însufleţeşte. E Myosurus. Dacă vântul e domol 
şi soarele nu se ascunde iarăş, vei auzi cel dintâi ţipet de bucurie ai pa¬ 
serii, vei vedea nu peste mult prima albină. 14 Aurelian: Viaţa florilor, de 
Noe (Rev. ştienţifică 1876). 
Această gingaşă prevestitoare, a primăverii din locurile sărate e"uşor 
de recunoscut după frunzele sale radicale rosulare şi după receptacolul 
conic şi prelungit. 
) Dr. Enculescu a aflai-o şi în locuri mai depărtate. 
