78 
Asociarea. Cel mai comun însoţitor e Stellaria neglecta (în cursul apei 
Mosztonga, la Sombor). Mai provine şi cu Alopecurus geniculatus (Bezdân, 
jud. Bâcs-Bodrog). In loc mult-puţin sărat l-am aflat şi în Dobrogea pe 
marginea sânului Razem (Babadag, Jurilovca etc, şi la Techirghiol). Notez 
că în locurile cam sărate atât în România cât şi în Ungaria apare mai 
mult singuratec şi nu e.în stare a se înmulţi, pe când plante însoţitoare 
(Spergularia etc.) sunt destul de numeroase. 
Înfloreşte de regulă la începutul lunei Mai, iar la jumătatea lunei e 
în fruct; adeseori îl găsim însă în floare, chiar şi prin luna Iulie. 
Ranunculus sardovs C r. var. mediterraneus Grsb. 
E plantă foarte variată a locurilor umede şi scurse. Provine uneori 
şi prin locuri mai mult sau mai puţin sărate, cari îi modifică statura şi 
forma frunzelor. (Forma frunzelor în tocmai ca şi la R. polyphyllus e foarte 
variată). Variaţiunea se manifestă cu deosebire în forma şi numărul lobilor. 
Menyhârdt, care a aflat asemenea exemplare în jurul oraşului Kalocsa *) 
le-a considerat ca specii de sine stătătoare şi le-a dat numirea de R. cor- 
digerus Viv. R. trilobus Desf, etc. Am avut ocazia să văd aceste exemplare 
ale lui Menyhârdt (în muzeul naţional maghiar din Budapesta) pe cari nu 
le pot considera ca specii separate ci cel mult ca forme ale speciei Ra- 
nunculus sardous Cr. var. mediterraneus Grsb. Deaîtcum astăzi cunoaştem 
o mulţime de plante, cari îşi schimbă portul şi frunzele în locuri sărate, 
aşa d. e. Matricaria Chamomilla f. salina, Heleocharis palustris f. salina, 
Bromus hordaceus f. nanus şi altele, pe cari şi Schur le consideră numai 
de variaţiuni. Tot din acestpunct de vedere i se pot considera şi acele pe 
cari le aminteşte Grecescu (Consp. fl. Rom. p. 36) Ranunculus Grecescul 
Gând. in litt. ann. 1882, plantă mai mult sau mai puţin hirsută sau cu 
totul glabră. 
R. pseudobulbosus Schur. Plantă mică stufoasă, cu tulpina cam bul- 
boasă. R. parvulus L. plantă scundă, subţire, tulpina aproape simplă, 
florile mici. Nu e exclus, că şi formele acestea cresc mai mult în locuri sărate. 
Asocierea. In centrul Ungariei la Bezdân, provine atât prin ogoare, 
cât şi prin fânaţe asociat cu Cerastium anomalum şi Ranunculus lateriflorus . 
In vechiul regat provin tot în locuri cam sărate umede, 3a Comana 
şi în Bărăgan. 
Adonis vernalis L. E ornamentul de primăvară al colinelor argiloase 
şi calcaroase. Nu e plantă de sărătură, dar în unele părţi ale^ stepelor 
Ungare, provine şi pe marginea locurilor mult-puţin sărate în societate cu 
Ranunculus pedatus şi Ornithogalum tenuifolium (Bezdân şi Also-Kabol, 
jud. Bâcs-Bodrog). In părţile nisipoase (sau acoperite cu loess), ale stepe¬ 
lor descinde din coline în păşunile mai joase şi puţin sărate (Madaras). 
Menyhârdt 2 ) a întâlnit-o la Kalocsa în locuri sărate. 
Că genul Adonis se împacă şi cu locurile puţin sărate apare şi de a 
colo, că o altă specie a genului încă s’a aflat în locuri sărate, după cum 
se constată din eticheta Herb. ruth. Cent. 1. „Adonis volgensis St ev. In’ 
campestribus ad lacum saîsum (vulgo Liman) occidentalem prope pagum 
Knyalnik Apli. c. Lâng et Szovits“. 
Fam. Crucifere. 
Lepidium ruderale L. După cum arată şi numirea, e plantă ruderală, 
cu miros penetrant. .Provine prin câmpuri sărate, pe lângă drumuri, uliţe, 
0 L, Menyhârdt: Kalocsa videkenek novenytenyeszete p. 29 (1877) 
2 ) L. Menyhârdt: Kalocsa videkenek novenytenyeszete p. 2â (1877). 
