81 
Crambe maritima L, Aparţine crucifereîor suculente, cari în timpul 
desvoltării lor au nevoie de o mare cantitate de apă, pe care o găsesc în 
abundenţă prin dunele nisipoase şi umede din regiunea maritimă. Are 
nişte frunze mari ca de varză, din care motiv se şi numeşte „varză de mare“ 
(Casapchioi prin mlaştini sărate). 
Nasturtium Kerneri Menyh. E una dintre plantele cele mai caracte¬ 
ristice ale stepelor sărate, dar umede sau uliginoase din Ungaria centrală. 
Speciile genului Nasturtium sunt foarte variate, una şi aceiaş specie diferă 
ca statură după sol. Acesta a fost motivul, pentru care specia aceasta era 
considerată când ca variaţiune, când ca formă, până când în fine Bor bas 
a demonstrat, că e o specie independentă. Grecescu o consideră ca o 
variaţiune a speciei Nasturtium silvestre R. Br, (Consp. fi. Rom. p. 51). E 
de remarcat totuş, că nu are nici o legătură cu aceasta {N silvestre) de¬ 
oarece N. Kerneri Menyh. aparţine grupei Xerorbiae B o i s s, pe când N. sil¬ 
vestre L., grupei Helobiae B o i s s. Prin urmare trebue separată de N. silvestre . 
In vechiul regat provine tot prin locuri halofile: Bucureşti, Chitila, 
Comana (Gr ece s cu), in Ungaria centrală o întâlnim mai mult prin locuriie 
mai joase umede. Aici înfloreşte în luna Mai (Dernye-Deronya 8 Mai 19)0) 
şi se uscă deja cătră finea lunei Iunie. 
Capsella procumbens Fries. In memoria fiecăruia e proaspătă imagina 
plantei Capsella bursa pastoris, care a devenit atât de cunoscută prin 
fructul ei de forma unei traiste. Această plantă comună e destul de rară 
prin sărături, cu atât mai deasă e însă specia înrudită cu ea, C. procum¬ 
bens Fries cu deosebire prin fânaţele sărate de litoral (peninsula Ka'eh 
aproape de Kara Nasib şi Kecei Kuciuk.) E o plantă pitică, anuală; Ma¬ 
maia spre Gargalic (Grecescu); Sulina, Hagighiol; uneori provine chiar şi 
prin munţi (la Başkioi pe muntele Sepelgin). Se poate deosebi uşor de 
specia Capsella bursa-pastoris, prin frunzele ei, cari sunt penatifide, cu 
lacinii întregi, lanceolate, iar fructele ovale ori oblongi, obtuse. 
Erophilla verna (L) DC. Se iveşte primăvara de timpuriu, pe câm¬ 
piile mult-puţin sărate, unde preferă puncte mai ridicate. Tot aici creşte 
în mii şi mii de exemplare Carex praecox , Veronica acinifolia (Karavukova, 
jud. Bâcs-Bodrog 3 April 1910). 
Draba muralis L. După cum arată numele ar trebui să crească pe 
ziduri.^ Cu toate acestea nu am aflat-o nicăiri pe ziduri, ci e foarte frec¬ 
ventă în terenuri uscate sau pietroase (în vechiul regat). In fosta Ungarie 
escepţional creşte si prin locuri scurse, însă puţin sărate (Fânaţele dela 
Bezdân). 
Euclidiwn syriacum R. Br. Provine prin locuri uscate, uneori nisi¬ 
poase, inculte sau cultivate. Uneori provine şi pe marginea drumurilor de 
câmp mult-puţin sărate. (In jurul Bucureştilor). 
* 
Fam. Crassulaceae. 
Sedum caespitosum D. C. ( Sedum deserti-hungarici Simk, Crassula 
magnoli D. C.) In stepele sărate din Ungaria centrală, în luna Aprilie, 
abia întâlnim câte un exemplar din această plantă. Aceste exemplare tim¬ 
purii poartă patru frunze suculente. Cătră finea lui April găsim şi exem¬ 
plare înflorite, dar în masă nu înfloreşte decât în prima jumătate a lunei 
Mai. Cătră finea lunei Mai se răreşte, până când în urmă cătră finea lunei 
Iunie dispare. Fiind o plantă grasă suculentă, desvoltarea ei depinde atât 
de ploile estivale, cât şi de straturile superioare umede din sol. Epoca în- 
