84 
Trifolium fragiferum L. Fructele, cari au forma fragilor i-au împru¬ 
mutat numirea. După caracterul acesta îl putem cunoaşte, uşor chiar şi 
toamna târziu. E comună pr n păşuni, unde apare îndată ce solul e puţin 
sărat. In locuri gunoite (de vite) suportă şi sărături mai concentrate. Aici 
rămâne mic, foarte ramificat, îndesuit şi multiflor. Provine şi prin fânaţe, 
dar aici nu rezistă mult timp căci îl stânjenesc alte plante, silindu 1 să-şi 
caute alte locuri mai potrivite. E de notat că nu poate trăi în mocirlestă- 
tătoare. Creşte şi pe soluri nisipoase, dar atunci caută locurile mai joase, 
umede. Atari locuri joase, umede aflăm pe marginea sărăturilor şi a râu¬ 
rilor. Pe marginea Razenului îl aflăm (1(3 Iulie \ în societate cu Plantago 
maior, Atropis etc. La Ungheni pe malul Prutului, unde e foarte des, l-ara 
aflat cu Ranunculus sardous, Pulicaria vulgaris, Polygonum aviculare, Tri¬ 
folium repens. La Cucuteni (lângă Iaşi trăeşte în societate cu înula britan- 
nica, Polygonum aviculare, Lotus tenuifolius. Nu-Î întâlnim însă totdeauna 
prin locuri sărate, ci rătăceşte adeseori şi prin locuri ruderale; aşa la 
Galaţi {aproape de gară) l-am găsit pe lângă Xanthium strumarium; la 
Jurilovca ocupă o mare parte din curtea pa'atului de pescărie; la Botoşani 
îl găsim în societate cu Trifolium repens, Lotus corwculatus, puţin sărat, 
inundat. 
Trifolium parviflorum Ehrh. Dupăcum ne indică numirea ei specifică, 
are flori mici, cari abia se observă din calice. înfloreşte pe la finea lunei 
Mai, are flori albineţe sau puţin rozacee, cari variază după natura solului. 
Dinţii calicelui devin patenţi după deflorare, aşa încât împrumută o înfăţi¬ 
şare deosebită cam spinoasă spicului globos. De regulă spre finea lunei 
iunie dispare, rezistând numai în locuri umede. Statura ei variază după 
sol. In soluri prea sărate uscate e foarte puţin ramificat, iar pe timpul în¬ 
florii frunzele inferioare surit aproape uscate. In terenuri umede însă nu 
devine foarte ramificat şi totodată cu frunze de un verde mat frumos. 
Acestea se uscă numai pela. începutul lui Iulie. 
Asociarea. In Ungaria se asociează cu toate acele plante, cari nu 
cresc în locuri de tot umede. Mai des însă cu Sedum caespitosum, Trifo¬ 
lium ornithopodioides în iocuri puţin mai umede. In păşunile uscate provine 
asociat cu Trifolium siriatum, T. fdiforme. Preferă baza prizpeior din sărâ- 
turi, cari sunt ceva mai ridicate. In România, unde e mai rar, îl întâlnim 
la Tariverde, pe lângă plantele indicate la Plantago tenuiflora (vezi Piua- 
tago tenuiflora mai jos). Poziţia pe care o ocupă la Tariverde ne indică, 
ca planta aceasta are nevoe de o mare cantitate de sare, în comparaţie 
cu Lotus gracilis , deoarece nu-şi părăseşte depresiunea în care se depun 
sărurile spălate de apă, pe când Lotus gracilis se depărtează prea mult de 
aceasta. Tot de aici conchidem că Trifolium parviflorum necesită mai 
multă umezeală pentru susţinerea vieţii ca Lotus gracilis. Mai provin şi- 
prin stepele sărate dela Sariot şi Kara-Nasib (Brandza). 
(Sfârşitul va urma.) 
