88 ' 
il est exclus qu’elle soit apportee par Phomme ou qu’elle soit ăchappăe 
des jardins, ou elle n’est pas du tout cultivee. 
L’existence de cette plante dans Ies montagnes de Gurghiu confirme 
une donnee problematique de Baumgarten (Enum. f. îî, p. 44) ainsi 
que la mention incerlaine du dendrologue Schneider, et rend tres urai* 
semblable l’indigenat de cette plante aussi en Aufriche (Beck), en Boheme 
et en Moravie (Celakovsky, Obornyet Hayek)et peut-etre meme en 
Russie meridionale. 
RECENZII 
N. Moisescu: Cultivarea minţii, cu ajutorul biologiei 
Bucureşti, 1921. 8°, 448 p. (Biblioteca padagogică a Casei şcoaîelor, Nr. 17). 15 Lei. 
O admirabilă carte de didactica şi metodica biologiei, care ar trebui 
să fie cât mai bine studiată şi urmată de profesorii care predau ştiinţele 
naturale. Autorul ridică în această lucrare ia rangul de dogmă un princi¬ 
piu, împotriva căruia atâta greşeşte şcoala românească şi în zilele noastre 
de mari prefaceri şi evoluţii naţionale: „Scopul învăţământului despre na¬ 
tură în şcoalele secundare trebue să fie exercitarea, creşterea funcţiunilor 
intelectuale, formarea bunelor deprinderi intelectuale", deci învăţământ for¬ 
mal şi nu material, de inmagazinare a cunoştinţelor şi specializare timpu¬ 
rie a elevilor. 
După o scurtă privire asupra fazelor (lineană, lamarckiană şi expe¬ 
rimentală), prin care a trecut biologia, cu o pătrundere 'adâncă în tainele 
sufletului se arată, cum se pot utiliza şi oţeîi toate puterile sufleteşti prin 
aplicare metodelor corecte în predarea ştiinţelor naturale, dând precădere 
intuiţiei directe a materialului viu în şcoală şi natură, accentuând însă şi 
importanţa covârşitoare a individualităţii profesorului şi a pregătirii lui 
ştiinţifice, alături de textul cărţii, care cade pe al treilea plan. (ab). 
C. Petranu: Muzeele din Transilvania, Banat, Crişana şi Maramureş. 
Bucureşti, „Cartea Românească", 1922. 8°, 227 pag., 101 ilustr. în text, o hartă şi un 
tablou statistic. 
Partea introducthă (pag. 9—32) cuprinde informaţii preţioase despre 
muzee în general, îndrumări tehnice privitoare, la organizarea muzeelor şi 
administrarea lor, 
Partea a doua (pag. 35—227) dă o descriere sumară a celor 27 muzee 
mai însemnate din Transilvania şi a câtorva colecţiuni şcolare. Se remarcă 
deosebit Muzeul Botanic din Cluj (p. 67—80). 
Numai recomanda putem această instructivă carte, publica tă în con¬ 
diţii tehnice superioare (hârtie velină, 191 ilustraţiuni şi o hartă), tuturor 
profesorilor de ştiinţi naturale, directori sau custozi de muzee, dela care 
se aşteaptă încă o foarte intensivă activitate pentru organizarea muzeelor 
regionale şi locale de istorie naturală, care lipsesc în ţară, (ab.) 
