97 
cultivă cu uşurinţă în liber atâtea esenţe lemnoase în faimosul parc Borely, 
care se prezintă ca un arboretum surprinzător de frumos şi nou pentru 
oamenii din Nord şi Răsărit. Prunus Laurocerasus, Ternstroemia, *PinUs 
halepensis, Chamaerops excelsa, Clerodendron, Cocos, Erythrina şi magni¬ 
fice Magnolii dau un aspect sudic vegetaţiei din acest admirabil parc, 
foarte bine întreţinui 
Grădina are în clădirea administraţiei un herbar şi alte colecţii, de 
care se serveşte şi facultatea de ştiinţe, al cărei profesor, de botanică este 
şi aci directorul grădinii» 
Paris. Numele »Jardin des Piantes« înseamnă în ochii celor iniţiaţi, în 
rândul prim nu o grădină botanică numai, ci leagănul şi templul botanicei 
şi al tuturor ştiinţelor naturale, de unde au isvorât atâtea idei rodnice 
privitoare la clasificarea plantelor şi unde s’au plămădit atâtea opere ne¬ 
muritoare de ştiinţă. Această tradiţie sfântă apasă greu, ca o moştenire 
uriaşă asupra acestei instituţii, care nu poate rupe cu organizaţia ei în- 
vechită, nu se mai poate reorganiza conform necesităţilor şi vederilor 
moderne, rămânând mult în urma instituţiilor similare din ţările nordice. 
A mai intervenit şi răsboiuî, care a fost deadreptul catastrofal pentru 
venerabilul «]ardin des Plantes», privându-1 de mai bine de jumătatea 
comorilor sale vestite» Această grădină botanică este prea bine cunoscută 
în cercuri largi ca. să mai aibă nevoe de descrierea noastră. Este cuno¬ 
scută importanţa mondială a numeroaselor institute de cercetări grupate 
în jurul „Museum“-ului şi a colecţiilor din această grădină. Nu este de 
prisos poate să amintim, ce greu o duc şi aceste instituţii după răsboiu, 
din lipsa mijloacelor băneşti, din lipsa localurilor suficiente şi în urma 
greutăţii de a găsi sumele necesare pentru tipărirea publicaţiilor ştiinţifice, 
însăşi grădina este un »reconvalescent« anemic încă, Abia de un an 
se cultivă grupele plantelor utile şi decorative din mijlocul grădinii, de¬ 
venită mai mult un parc public de distracţii. 
^Grupele sistematice din cele două parcele închise tânjesc şi ele în 
Pământul rău al grădinii, cultivate după metoda veche franceză, plante 
ierboase împreună cu arbuşti şi arbori, în ordine militară. Este instructiv 
însă despărţământul fruticetum-uiui, îmbrăţişat de directorul d. Bois cu 
ţnult interes. Aci este şi celebra «Robinia pseudoacacia », primul exemplar 
introdus în Europa de I. Rob in la 1604 şi plantat aci la 1636. Alături 
găsim un Cedvus Libani plantat de B. de Ju ssieu, Platani , Paulownia } 
Aesciţlus etc. cultivaţi mai întâiu aci după introducerea lor în Europa. 
Aceeaşi tradiţie de vremuri glorioase de înflorire transpiră şi din încă 
Perile serelor şi a oranjeriilor, care au avut însă atâta de suferit în răsboiu, 
. lardin d’hiver-ul celebru stă gol, cu cadavrele moarte de îngheţ ale f 
Palmierilor feluriţi şi a unui exemplar uriaş de/£ycădea eXTo dea barbara 
în numeroasele sere mici şi mediocre găseşti totuşi colecţii admi- 
ra bile de Bromeliacee , un număr frumos de Orhidee . Plantele exoitce 
