98 
utile sunt numeroase, primenindu-se cu plante noui din coloniile fran¬ 
ceze ale Indochinei, Guyanei şi Madagascarului etc, 
Numeroase sunt şi Cycadeele (Macrozamia Perofskiana , Dioon, 
Cycas, Ceratozamia mexicana etc.) îmbulzite peste alte plante, pe când 
serele îeregelor, Dracenelor şi aquariul sunt complect abandonate pentru 
a face economii de combustibil. 
Cercurile diriguitoare îşi dau pe deplin seama de insuficienţele ace¬ 
stei instituţii în comparaţie cu ceeace s’a organizat în Belgia, Germania, 
Anglia şi America. Nu peste mul! o nouă grădină şi noui clădiri de 
Muzeu se vor înfiripa în locul celor vechi la Paris, care ţine să fie pu¬ 
rurea în fruntea tuturor ţărilor şi oraşelor în privinţa instituţiilor culturale. 
Strassbourg. Revenit la patria-mamă, acest oraş universitar străvechiu, 
o mică Atena, a adus ca zestre pe lângă palatul pompos al universităţii un fru¬ 
mos institut botanic şi o grădină botanică modernă, reorganizată de 
germani în deceniul din urmă. Pe lângă şcoala sistematică mai restrânsă 
găsim în partea răsăriteană a grădinii grupe oecologice şi geografice 
(Zeelanda nouă, Australia, plante arenare, pl. alpine) şi fructicetum aparte. 
Florăriile zidite pe timpul lui De Bary, aîcătuesc un complex impozant 
cu 7 părţi, dintre care palmariul se înalţă majestos la aproape 20 metri. 
Ncul regim ţine prin jertfe însemnate să compîecteze şi amenajeze, sub 
îngrijirea directorului Houard, aceste frumoase sere, ce adăpostesc co¬ 
lecţii variate şi bogate de plante exotice. Poate va veni astfel rândul şi 
la acvarul separat clădit, ce cuprinde atâtea Nymphaeacee gigantice. Spre 
deosebire de toate celelalte grădini botanice din Franţa, cea din Strass¬ 
bourg este întreţinută exclusiv de stat şi pusă în primul rând în serviciul 
ştiinţei şi al învăţământului. Pentru aceea lipsesc aci grupe ornamentale 
costisitoare. Acelea se găsesc cu prisosinţă în parcul oraşului pompos, 
ce poartă încă vestigiile vechii stăpâniri franceze şi reoglindeşte gloria 
neîntrecută a timpurilor napoleoniane. Belşugul de flori de aci este ne¬ 
obişnuit, iar armonia culorilor în grupele de anuale perene şi arbuşti, 
frumseţea peluzelor şi talia copacilor bătrâni sunt opere de artă ce nu 
se uită uşor. 
Soarta Clujului politiceşte asemănătoare cu a Strassbourguîui şi ro¬ 
stul lor cultural aproape identic ne face să sperăm, că şi în privinţa in¬ 
stituţiilor ştiinţifice Clujul va fi părtaş de aceea } atenţiune şi sprijin al 
stăpânirii naţionale, ca Strassbourgul. AL Borza. 
Seminţe pentru grădini botanice şcolare® 
Pentru a promova înfiinţarea de grădini botanice şcolare pe lângă • 
liceele, şcoalele normale şi speciale de agronomie şi horticultură din 
ţară, pentru complectarea şi reorganizarea celor existente, direcţiunea 
Grădinii botanice din Cluj compune colecţii complecte de seminţe, pe 
