NEW 
STANIC AL 
BULETiNUL DE INFORMAŢII 
\l grădinii botanice şi al muzeului botanic dela 
UNIVERSITATEA DIN CLUJ 
BU LLETI N D’I NFORMATIONS 
DU ] \RDIN ET DU MUSEE BOTAN1QUES DE L’UNlVKRSITli DE CtU) 
ROUMANIE. 
Voi. 11. 1922. No. 4. 
Oecologia plantelor halofile din România, com¬ 
parate cu cele din Ungaria şi şesul Tisei din 
regatul SHS. 
(Die Oekologie der Halophyten Romăniens, in Vergleicb mit den- 
jenigen Ungarns und der Theiss-Ebene des Konigreichs SHS). 
De 
IULIU PRODAN. 
Cluj. 
f (Continuare şi fine.) 
Trifolium pallidum W. et K. Cel mai robust dintre speciile de trifoi, 
cari trăesc în locuri sărate. La prima vedere seamănă cu Trîf. ochroleucum. 
Înfloreşte la finea lunei Mai. Provine atât prin păşuni, unde are statură 
mai mult prostată, cât şi prin fânaţe, unde rezistă bine având statură ro¬ 
bustă. Mai comun e la^Craiova şi Comana. 
Observare. Prin locurile mult puţin sărate (subsalse) mai găsim şi 
alte specii de trifoi, despre cari e bine a reţine următoarele: mai de tim¬ 
puriu înfloreşte Trifolium filiforme L. (5 Mai), după acesta urmează Tr. 
procumbens , apoi (16 Mai) Tr. parvifloram şi Tr. angulatum, ceva mai cu 
greu Tr. strictum, pe când Tr. striatum, din cauza însuşirii sale xerofile se 
vede răspândit mai bine prin fânaţe şi prin păşuni sărate. Prin păşuni 
uscate se înmulţeşte atât de tare, încât ocupă teritorii imense, cu deose¬ 
bire în anii uscaţi. Soţul său, mai suculent, Tr. strictum devine tot mai rar 
(Ungaria). Conchidem de aci că păşunatul contribue la stârpirea speciilor 
mesofile şi laîmulţirea speciilor xerofile, ceeace are câ urmare, că în păşuni se. 
naşte o vegetaţie de stepă, pe când în fânaţele cosite sărate, se naşte o 
vegetaţie de prafuri. In viitorul apropiat o strălucită răuşită le prezic în 
cv^fânaţele umede sărate următoarelor Trifoliacee: T. ornithopodioides, T. 
oi Q ngulatum şi T. hybridum. Cel din urmă ocupă teritorii estinse atât în 
^ fânaţele umede cât şi în cele. umede însă semisărate, atât din Ardeal cât 
din vechiul regat. U 
