105 
Asociarea . Plantele însoţitoare încă sunt în funcţie de umiditate şi consistenţa 
solului. In terenurile mai umede,-după cum amintisem, am găsit-o asociată cu 
Ohiotie (Fleaşca, litoralul mării). în păşuni sterile (scurse) la Cucuteni în 
dosul gărei (10 August 1910 am aflat-o în tovărăşie cu Bupleurum tenuis- 
simum, Artemisia monogyna, Achillea collina, Lactuca saligna, Innla britan - 
mea, Plantago lanceolata , Lolium perrenne. Pe marginea mării şi a sinunlor 
o găsim în solari nisi joase-sărate asociată cu Statice caspia (Razem la 
Divinjia Jurilovca pe insula S neică şi Curbea), iar în unele locuri cu Fran- 
ketiia hirsuta etc. Am observat, că şi aici caută punctele ceva mai ridicate, 
în Ungaria se asociază cu Scilla autumnalis (Bâcsordas) sau cu Aster carius 
(Alsd-Kabol, iar în nisipuri cu Lepidium crassifolium şi Plantago maritima 
(Horgos. 
După primul cosit, culoarea albastră particulară a păşunilor sărate de 
extinderi imense (sute de hectare) din centrul Ungariei corn. Bdkds vara a. 
1916 mai adeseori se atribue plantei Stat ce Gmeiini, care în locurile mai 
umede se asociază eu planta Mentha Palegium, tot de culoare albastră, iar 
acestea sunt strânse pe marginea lor de un brâu albastru format de Cicho- 
rium Intybus. Culoarea galbenă presărată prin aceste păşuni se datoreşte 
plantelor: Leontodon autumnalis şi Inula britannica. 
Statice caspia W i 11 d. Diferă de precendenta prin toate părţile sale, 
cari sunt mai mici, tulpina foarte ramificată, panicu’ată, granulată-scabră, 
frunzele 3-nervate. O întâlnim de regulă pe marginea mării, a sinurilor şi pe 
insule chiar şi în Deltă-. Aici îşi află uşor condiţiunile de trai, având lâ 
dispoziţie un sol^ moale, nisipos sau puţin prundos, iar de altă parte ‘ ume¬ 
zeală suficientă. în floare am âflat-o la 24—25 Iulie. 
Fam. Gentianacee.- 
Centaurium turcicum (Velen\ Prod. Creşte pe marginea mlaştinelor 
puţin sărate dela Mamaia. Se aseamănă mult cu Centaurium umbellatum , de 
care diferă prin toate părţile sale mai mici, mai gracile, calicele aripat, 
lucid, etc. 
Centaurium pulchellum F r. E una dintre acele plante, cari înfloresc în 
toiul verii şi iau parte în vegetaţiunea rărită de vară. Cu cât pământul con¬ 
ţine mai mult loess sau nisip, cu atât devine mai frecventă. E comună în 
valea dintre ^ Cerna şi Medjidie. în soluri prea sărate are flori albe f. albi- 
florum (Boiss.) Prod.; aşa la Medjidie, Constanţa. 
Fam. Boraginacee. 
Myosotis - caespitosa Schultz. E o plantă mai mult de munte, care 
cscepţional provine şi în şesul Ungariei. Tot asemenea şi în România, dar aici 
descoperitorul ei (din cauza descinderii sale în regiuni aşa depărtate: dela 
tnunte la şes) i’a dat numirea de Af. gethicx Grecescu. Cine-’şi va lua 
osteneala de o răsfor Consp. FI. Rom., va găsi la pag. 409 o plantă descrisă 
de Grec eseu sub această numire. Această plantă e însă întru toate identică 
cu Myosotis caespitosa Schultz (M. lingulata Lehm.', care are o rizomă 
ceva mai lungă decât specia tipică. Despre aceasta ne .convingem însăşi din 
Grece seu, în descrierea plantei la pag. 410, unde se zice: „M. gethica-- 
cure se apropie foarte mult de M. lingulata Le hm — diferă de această 
pnn rizoma sa foarte lungă şi subţire. (Far nu scurtă, bontă ca la M. lingulata), 
caliciul cilindric 5-fid (şi nu campanulat 5-dentat)“. Ştim că majoritatea 
Plantelor ajungând în locuri mocirloase îşi schimbă portul, cu deosebire tul- 
