Prin sărăturî găsim atât ochiuri, cât şi depresiuni, pârâiaşe, în cari apa. 
provenită din topirea zăpezii se păstrează timp îndelungat. După scurgerea 
apei straturile superioare rămân încă umede, până când încă razele soarelui 
nu sunt prea călduroase, încât planta poate vegeta. în asemenea puncte, sunt 
foarte slab representate plantele perenale, cu atât mai bine însă cele anuale. 
Dar şi acestea sunt debile, pitice, puţin ramificate, sau cu ramurile prostate. 
Intre ele găsim pe deoparte halofile tipice, cum sunt Cerastium anomalum , 
Atriplex litorale, Matricaria chamomilla . Lepturus pannonicns (Comana spre 
Grădiştea, Tecuci, Faurei , Lotus graciis Trifolium parvifiorum , «Dobrogea, 
Tariverde); pe altă parte plante ruderale, cum sunt Draba verna, Polygonum 
aviculare (Fleaşca), Eragrostis pilosa ; în urmă plante de. acelea, cărora le 
convin atât locurile ruderale, cât şi cele sărate: Gypsophila muralis, Polycnemum 
arvense Lepidium ruderale , Poa anaua (Fleaşca, Tariverde). Toate acestea 
însă au o statură mică, totuşi înfloresc şi produc fructe. Acestor plante pitice 
de sărătură li s’au dat numiri diferite ca: f. salina, salsicola, f. nana , mono- 
cephala etc. Nu voi discuta aici, dacă acest lucru e corect, sau nu. Printre 
speciile acestea pipernicite, există unele, cari normal au statură mai robustă. 
Rezultă deci, că plantele, cari însoţesc pe P. tenuiflora sunt de statură mică, 
anuale în cea mai mare parte, şi că înfloresc în timp de tot scurt şi produc fructe. 
Să vedem acum, care e cauza, că plantele amintite trăesc atât de puţin 
şi în acest scurt timp produc totuş şi fructe. Prima cauză rezidă în sol, care 
în timpul verii îşi perde o mare cantitate de umezeală. Ca consecinţă se 
întăreşte şi nu permite plantelor anuale, care în genere au rădăcini debile, o 
înrădăcinare puternică. Cele perenale nu sufer de neajunsul acesta, căci 
puternicile lor rădăcini străbat solul în profunziuni mai mari, unde găsesc destulă 
umezeală. Afară de aceea, deasupra sărăturilor e atât de ferbinte şi uscat şi 
aerul, încât opăreşte formal plantele anuale. Se mai adaugă şi acea 
însuşire a solurilor sărate, că dacă îşi perd apa, atunci organele vegetative 
se nimicesc uşor — iar soluţiile devin mai concentrate. Această împrejurare 
se repercutează în primul rând asupra fibrelor radicale, cari pier şi aduc cu 
sine degenerarea întregei plante. Dacă însă soluţiile de o concentraţie prea 
mare cu o influinţă detestabilă asupra acestei plante, cele mai puţin concentrate 
pot influinţă în bine asupra ei, grăbind desvoltarea organelor sexuale. In acelaş 
senz lucră şi aerul, care atunci când e suficient de cald, grăbeşte coacerea fructelor. 
Acestea sunt cauzele, cari fac, ca plantele halofile deşi pitice şi cu organe 
reduse să producă totuşi fructe sănătoase. Planta aceasta mult cercată s’a 
mai aflat în următoarele localităţi: Iaşi, lunca Bahliului şi la Brăila, dela 
momument cătră Lacul Sărat (Grecescu . 
Pantago maritima L. Diferă de precedenta prin acea, că e perenală, 
deci mai bine adaptată pentru săraturi; are rădăcini- groase, cari străbat chiar 
şi terenurile compacte argiloase, ceeace dă plantei posibilitatea de a-şi extrage 
nutremântul din adâncimiVneaccesibile plantelor anuale. O putem uşor cunoaşte 
în ori-ce timp, după frunzele ei cărnoase. Perioada de înflorire, e foarte 
îndelungată, din Mai până în Novembre. Deşi se adaptează celor mai diferite 
medii (sarături mai umede sau mai uscate) totuşi Ja noi e puţin răspândită, 
fund mai frecventă numai în apropierea mării. Această împrejurare s’ar putea 
pune pe socoteala solului, care e mai uşor în regiunile maritime; totuşi planta 
nupopulează şi terenuri compacte argiloase, cum e cazul în Ungaria centrală 
f în transilvania. Deaceea sunt ispitit să cred, că aici mai intervin şi alţi 
factori, cu atât mai vârtos că, am observat, că nu-i convine umezeala prea 
mare a unor sărături (Bărăgan, Iaşi, Ungaria). Pe de altă parte se prea poate, 
c a P maritima fiind o plaută a sărăturilor libere, puţin înerbate, şi ceva mai 
uscate, nu-şi află aceste condiţiuni în măsura recerută în vechiul regat. Asemenea 
