Achit!ea coilina Recker. Atât în România fComana) cât şi în Ungaria 
(Paiies, jud. Râcs-Bodrog) ,se asociază- cu A. asplenifolia . In Ungaria e atât 
.•de răspândită, încât cu siguranţă are şi hibrizi, cari însă sunt greu de recunoscut 
prin faptul, că A. coilina încă poate avea excepţional flori roşii şi frunze mai 
late. Pe de altă parte A. asplenifolia , dţipăcum amintistm poate avea uneori 
flori albe şi frunze cu lacinii mai înguste. 
Matricaria Chamomilla L e elementul cel mai comun al săraturilor. 
Provine însă şi în alte locuri; pe -marginea uliţelor, locuri cultivate; e 
răspândit prin păşunile bine inerbate, cu deosebire prin păşunile de gâşte. 
Statura variază după sol. In soluri umede sterile, uscate şi * foarte sărate e 
simplă, neramificată cu^l— 2 f ori. Se asociază aproape cu toate acelea plante, 
cari nu vegetează în locuri prea umede. Preferă locurile libere; aşa am observat, 
că în unul şi acelaş sol se sporeşte mai mult în locurile păscute, dacât în 
fânaţe şi în locuri mai umbrite. Dacă fânaţele se lasă ca păşune câţiva ani, 
atunci Matricaria începe a predomina, iar solul devine mai sărat. 
Artemisia austriaca Jacq. împrumută stepelor din Bărăgan şi Dobrogea 
o culoare surie. De aici străbate până la poalele munţilor, unde se asociază 
cu Hieracium echioides şi H. setigerum. Prin păşunile calcaroase, de origine 
terţiară nu am aflat-o până acum, ci cel mult pe marginea acelora (Piseu). 
Artemisia monogyna W. et K. Artemisia austriaca şi câteodată A. pontica 
părăsesc uneori colinele sterile, pentru a-se apropia de păşunile sărate, fără 
însă a străbate în acelea, unde le ţine locul o halofilă: Artemisia monogyna. 
(Piscul. Aceasta, deşi e caracteristică locurilor sărate, o aflăm atât în interiorul 
ţării (Târgu-Frumos, Cotnari, Comana spre Grădiştea, Lacul-Sărat, Fleaşca etc.), 
cât şi pe litoralul mărei, (Constanţa, Gargalic, Jurilovca, Divinjia etc.}, totuşi 
lipseşte cu desăvârşire în Bărăgan, unde se găsesc destule sărături. Conchidem 
deci, că trebue să mai conlucre şi alţi factori, în afară de sol, la desvoltarea 
şi întreţinerea acestei plante. Intre aceşti factori, amintim în prima linie, razele 
solare, cari au un efect binefăcător asupra plantei, favorizând-o în desvoltare. 
Acesta e motivul, pentru care ea e foarte răspândită prin păşuni libere. Umezeala 
şi umbrirea prea mare a solului, din contră, influinţează în sens negativ, 
împedecând-o în desvoltare. E explicabil deci, pentru-ce lipseşte în unele 
sărături umede din Bărăgan, şi pentru-ce d. e. la Divinjia (Dobrogea, pe 
marginea sinului Razem ocupă locurile mai ridicate, pecând tot aici Salicornia 
şi Suaeda ocupă punctele mai joase. Acelaş caz îl întâlnim la Iaşi, Târgu- 
Frumos, Cucuteni; laPiscu creşte mai spre periferie, decât Camphorosma ovata. 
Artemisia pontica L. Străbate mai afund în păşunile uscate, sărate, decât 
alte specii nehalpfile ale acestui gen. Valea dintre laşi-Dorohoi (Cucuteni, 
Ungureni etc.). 
Cirsium brachycephalum J u r. In Ungaria provine prin păşunile sărate 
de lângă Dunăre «Bezdân .' Mai bine se sporeşte însă în fânaţele umede şi 
mocirloase, dar nisipoase din nordul judeţului Bâcs-Bodrog, Ludaspuszta. 
Cirsium pannonicum Gând. Nu e plantă de săraturi, dar creşte prin 
locuri umede, unde după cositul dintâi se desvoltă grabnic, încât toamna 
ocupă teritorii foarte estinse. Cu cât se cosesc mai de timpuriu păşunile^ din 
>âi, cu atâta apare mai curând. Uneori o-întâlnim şi prin fânaţe cam sărate, 
unde se desvoltă destul de bine, d. e. în Ardeal la Nimigea ungurească 
(jud. Bistriţa-Năsăud). 
Centaurea pannonica (Heuff). A v 
In Ungaria o găsim asociată cu Andropogon Ischaemum. Centaurea insa 
străbate mai mult prin păşunile uscate-sărate. 
Hieracium Bauhini Schult., şi H. auriculoides Lâng 
